mot · GI02Jo685 · 1995-01-25 00:00:00 — BakgrundMiljöpartiet var liksom stora delar av miljörörelsenmotståndare till ett svenskt EU-medlemskap. Efter att enmajoritet av de röstande avgivit sin röst till förmån för ettmedlemskap, accepterar vi givetvis detta och kommer attinom EUs ramar verka för att en långsiktigt hållbarmiljöpolitik kan genomföras.Idag finns det stora brister inom EUs miljölagstiftning,men också när den är bra blir det ofta problem, eftersommiljön inom EU är underordnad handelsintressena. Svenskmiljöpolitik är inte något lysande föredöme, men i de flestafall ändå bättre än EUs. Det ger en viktig roll sompådrivare på miljöområdet, som vi bör fortsätta attgå före och skärpa svensk miljölagstiftning. Våra synpunkterpå svensk miljöpolitik återfinns i ett flertal andra motioner,varför vi här koncentrerar oss på miljöpolitiken inom EU.Rätten till hårdare nationella miljökravIdag gäller EUs handelsregler om fri rörlighet (100a) förvaror. Det innebär att alla medlemsländer måste ha sammaregler -- ingen får gå före, ingen får släpa efter. EUsmiljöregler (130 r-t) är minimiregler, men det ärhandelsreglerna som har störst betydelse förmiljöutvecklingen eftersom varor och produkter alltmerframstår som det stora miljöhotet inför framtiden.Exempelvis avgaskrav för fordon, förpackningsdirektivoch kemikalier omfattas av handelsreglerna för varor, vilketinnebär att inget land får ha andra regler än EUsgemensamma på dessa områden. har idagövergångsregler bland annat på kemikalieområdet,innebärande att vi fram till får behålla vårahårdare regler för klorerade lösningsmedel, arsenik,tennorganiska föreningar, kvicksilver, batterier, asbest ochsjälva kemikalieklassningen. Därefter måste vi anpassa allavåra regler till EUs, och EU har inte på något sätt förpliktigatsig att höja sina krav. Anpassningen skall ensidigt ske frånvår sida.Det är därför av största vikt att regeringen i ministerrådetkraftfullt och kompromisslöst verkar för en regelutvecklinginom EU som gör att vi får behålla våra strängare miljö- ochhälsoskyddsregler, och även framöver skärpa dem ochtillföra nya. Att inte begära detta vore ett dråpslag mot detsvenska folket och miljön.Att tillåta medlemsländerna att ha hårdare regler harfördelen att varje land kan avgöra sin egen miljöskyddsnivå.Det ger EU möjligheten att ''testa'' miljöregler, så att desenare kan införas på unionsnivå.Dessutom är länder som går före det som har drivit påmiljöutvecklingen i världen. Rätten att gå före måste vi äveninom EU behålla.Överordnad roll för miljöfrågornaMiljöfrågorna måste ges större tyngd inom EU. Regerings-och statschefskonferensen är ett viktigt och centraltforum för att ge miljöfrågorna en mer framskjuten roll.Sverige bör då kräva att alla miljöskyddslagar som antasinom EU framgent utgår från det högsta miljöskydd sområder i någon av medlemsstaterna. Miljöskydd måste ocksåbli ett övergripande mål i all EU-policy, och införas som ettav unionens grundläggande mål i artikel B, unionsfördraget.Försiktighetsprincipen skall ges tyngdI EU hamnar bevisbördan hos den som värnarmiljöskyddaspekten i en konflikt med handelsintressen,vilket bl a PCP-domen 1994 visade. Försiktighetsprincipenoch utbytesprincipen finns i EUs femtemiljöhandlingsprogram, men har de inte fåttnågon som helst juridisk tyngd. skall verka för attdessa principer blir grundläggande i EUs lagstiftning, och attde skrivs in i unionsfördraget vid revisionen 1996.Sverige bör också kräva att EU skyndsamt upprättarkonkreta avvecklingsplaner för särskilt farliga ämnen, somtungmetaller, klorerade lösningsmedel, ozonnedbrytandeämnen och PVC-plaster. Dessa avvecklingsplaner skallskrivas in i EUs miljöhandlingsprogram.KemikalielagstiftningenUtöver rätten för medlemsländer att behålla och skärpamiljökrav som är längre gående än EUs gemensamma, förbland annat kemikalieområdet, bör driva enmiljöanpassad kemikaliepolitik på EU-nivå. skall iden pågående revisionen av EUs femtemiljöhandlingsprogram driva kravet att EU som mål för sinkemikaliepolitik anger att alla svårnedbrytbara ochnaturfrämmande ämnen skall avvecklas. måsteockså kräva att en rad konkreta avvecklingsmål skrivs in iEUs miljöprogram, bland annat gällande tungmetaller, PVCoch ozonnedbrytande ämnen. Vidare skall verka föratt en så stor del som möjligt av våra miljömässigt baseradekrav blir EU-standard. Det är viktigt att arbeta för att behållade krav som har haft före EU-medlemskapet som harvarit mer långtgående.Sverige skall också värna sin rätt att ha hårdaregränsvärden och förbud för vilka ämnen som får ingå i våralivsmedel. Det gäller exempelvis genmanipulerad ochbestrålad mat, men också en mängd tillsatser som vi sedanen sluppit, men som är på väg tillbaks i och medEU- medlemskapet.Minska avfalletEUs avfallshierarki är på papperet bra, men tillämpas inte.Hierarkin slår fast att reducering av avfallsmängden alltidska vara första prioritet. Materialåtervinning kommer i andrahand, och därefter följer förbränning eller andrabehandlingsmetoder. bör se till att principen omavfallsminimering styr utformningen av EUs avfallsdirektivoch förordningar. EUs nya förpackningsdirektiv är ett stortsteg åt motsatt riktning; det slår förvisso fast minimigränserför hur mycket avfall som måste återvinnas, men ocksåmaximigränser för hur stor andel återvinning som tillåts.Sverige bör verka för att detta avfallsdirektiv skrivsom eller helt avskrivs.Stopp för avfallsexportSåväl som EU har skrivit underBaselkonventionen gällande gränsöverskridande transporterav farligt avfall. beslutade konventionen attförbjuda all export av farligt avfall från tillicke . EU för dock en egen definitionpå farligt avfall som undantar flera av de storaavfallsströmmar som omfattar. Blandannat undantas avfall som innehåller bly och kadmium. EU-förordningen gäller nu även i , och försvagarallvarligt de svenska reglerna för export/import av farligtavfall.Kommissionen fortsätter att hävda sin förordning framförBaselkonventionens, och har försökt kringgå konventionengenom att skriva bilaterala avtal med , som ska geEU rätten att skicka giftavfall till dessa länder även iframtiden.Sverige måste kräva att EU följer ochförändrar sin avfallsförordning så att den följer dessa beslut.Sverige ska vägra underordna sig EU-förordningen framförBaselkonventionens globala överenskommelse.Öppna för miljöskatterEU slog fast att miljöskatter är tillåtna, men de fårinte vara ''konkurrenssnedvridande''. Detta lämnar ett vitttolkningsutrymme för vad som egentligen är att betrakta somsnedvridning av konkurrensen, och åtskilliga miljöskatterriskerar att inte godkännas av EU. På denna punkt måsteSverige med kraft agera för en ändring, så att EU framöverinte blockerar miljömässigt motiverade miljöskatter.Behåll svensk miljömärkningEU skulle kunna anse att nationella miljömärkningssystemutgör ett handelshinder, och att EUs infördamiljömärkningssystem helt skall ersätta de nationella.EUs miljömärkning omfattar endast ett mycket litetantal produkter, och miljökraven är lågt ställda. I harmiljömärkningen däremot kommit långt, både vad gällerSvanen och bra Miljöval, och kraven är i de flesta fall högreställda än EUs. Dessutom är det nödvändigt att harett nationellt miljömärkningssystem. Olika länder ska kunnaställa olika krav. skall därför verka för att vi fårbehålla våra nationella miljömärkningssystem.Avveckla kärnkraften inom EUMed EU-medlemskapet blev också medlem i Kol-och Stålunionen (ECSC) och Euratom. ECSC främjaranvändning av fossila bränslen, medan Euratoms roll är attverka för den civila kärnkraftens utveckling. Båda dessagrundfördrag är miljömässigt helt förlegade, då destödjer en utveckling som inte är långsiktigt hållbar. Demåste ersättas med ett energikapitel i unionsfördraget, varsfrämsta mål blir att utveckla ett energisystem baserat påhållbara energislag och att främja energieffektivisering.Dessvärre återspeglar fördragen en politik som fortfarandeär accepterad inom EU, med det antagna beslutet omatt satsa mer på förbränning av kol som ett exempel. Ett annatexempel är EUs fond för att låna ut pengar till projekt inomkärnkraft och kärnbränsleområdet, även utanför EU. Dennafond bör avskaffas. Om så inte är möjligt, bör Sverigeutnyttja sin möjlighet att i ministerrådet blockera ett beslutom att öka fonderna för utlåning.Miljövänligare transporterTransporterna är ett av de största klimathoten , då deär den snabbast växande källan till koldioxidutsläpp. Heltavgörande för att vi ska nå ett långsiktigt hållbart samhälleär därför att vi får till stånd en avsevärt renaretransportsektor. Den största enskilda posten i detta är attöverföra transporter från landsväg till järnväg. Att gynnakollektivtrafiken med minskad privatbilism som följd ärockså mycket viktigt.EUs egna beräkningar visar att vägtransporterna kommeratt öka kraftigt , med ökade luftföroreningarsom följd. Inom EU finns en vilja att komma till rätta medproblemen, men den viljan balanseras av en starkväggbyggaropinion. EUs TEN-projekt (TransEuropeanNetworks) innehåller huvudsakligen satsningar påmotorvägar och nya storflygplatser, medan järnvägen har enundanskymd plats.Sverige måste i EU verka för ett miljöanpassattransportprogram, där transporter flyttas från väg till järnvägoch sjöfart, där persontransporter i tätorterna flyttas över tillkollektivtrafik och där utvecklingen av miljövänligarebränslen prioriteras.Egen röst internationelltEU har beslutat att medlemsländerna skall tala med en rösti internationella fora, såsom FN, /WTO och OECD.Ett exempel på effekterna av detta är när på förhindrades att lägga fram ett avtalsförslag omtransporter av radioaktivt material. Möjligheterna att agerasjälvständigt minskar därmed kraftigt, vilket kan hållatillbaka de länder som lett den internationellamiljöutvecklingen. måste därför verka för att ocksåfortsatt få driva egna frågor i alla internationella fora där viär representerade. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i EU skall verka för en regelutveckling så att svenskasträngare miljö- och hälsoskyddsregler får behållas, ienlighet med vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i EU skall verka för att EU tillåter enskildamedlemsländer att införa hårdare regler på miljöområdet, ienlighet med vad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i EU skall verka för att medlemslandet med högstamiljöskydd inom EU skall vara norm för EU-åtgärder, ienlighet med vad i motionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i EU skall verka för att miljöskydd blir ettövergripande mål i all EU-policy, i enlighet med vad imotionen anförts,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i EU skall verka för att miljöskydd införs som ett avunionens grundläggande mål i unionsfördragets artikel B, ienlighet med vad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i EU skall verka för att försiktighetsprincipen ochutbytesprincipen skrivs in i unionsfördraget, i enlighet medvad i motionen anförts,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i EU skall verka för att konkreta avvecklingsplanerför särskilt farliga ämnen upprättas, i enlighet med vad imotionen anförts,8. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i EU skall verka för att EU som mål för sinkemikaliepolitik anger att alla svårnedbrytbara ochnaturfrämmande ämnen skall avvecklas, i enlighet med vadi motionen anförts,9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i EU skall verka för att principen omavfallsminimering styr utformningen av EU:s avfallsdirektivoch förordningar, i enlighet med vad i motionen anförts,10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i EU skall verka för att nuvarande avfallsdirektivskrivs om eller helt avskrivs, i enlighet med vad i motionenanförts,11. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i EU skall verka för att EU följer ,i enlighet med vad i motionen anförts,12. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i EU skall verka för att miljöskatter ges ett ökatanvändningsutrymme, i enlighet med vad i motionenanförts,113. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i EU skall verka för att nationella miljömärkningartillåts även framgent, i enlighet med vad i motionenanförts,214. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i EU skall verka för att EU:s fond förkärnkraftsutveckling avskaffas, i enlighet med vad imotionen anförts,315. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i EU skall verka för att EU:s fond förkärnkraftsutveckling inte får ökade utlåningsresurser, ienlighet med vad i motionen anförts,316. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i EU skall verka för att EU:s transportprogrammiljöanpassas, i enlighet med vad i motionen anförts,17. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i EU skall verka för att också fortsatt får drivaegna frågor i alla internationella fora, i enlighet med vad imotionen anförts.