mot · GI02Jo638 · 1995-01-25 00:00:00 — Övergödningen är ett av våra allra största miljöproblemvad gäller hav och vatten. Algblomning, syrebrist,svavelvätebildning och döda bottnar har undersommarmånaderna regelbundet rapporteratsfrån landets sydliga kustvatten. Detta är följden av att vårakustvatten får motta en alltför stor tillförsel av närsalter, dvs.de blir övergödda.De syrefria bottnarna breder ut sig över allt störreområden. Syrebristen har t.ex. medfört att ungefär hälften avden egentliga , dvs. , kan betecknas som något av enbiologisk öken.Missbildningar och fortplantningsstörningar hos fisk visaren kraftigt ökad frekvens. Förändringar iplanktonsammansättningen, som är basen i den marinanäringskedjan liksom minskningar av antalet sjöfåglar iområden både i och kring och är andratydliga tecken på att den miljön är utsatt för allvarligaoch djupgående ekologiska störningar. Havskräftan är så gottsom utrotad på djupbottnarna från Kullen i söder tillGlommens fiskeläge i i norr. I och delarav återkommer syrebristen och bottendöden varjehöst. Det har gått de första larmsignalernakom.Undersökningar visar också på en akut syrebrist i delar avÖresunds och Skäldervikens bottenområden. I Öresundbreder ett ökenliknande landskap ut sig. Delar av sundetsbotten täcks av väldiga gipsberg, som bitvis höjt bottennivånupp . Även tungmetaller och organiskamiljögifter har uppmätts i bottensedimenten.Kunskaperna om orsakssambanden är i och för sigbegränsade men ändå tillräckliga för att skapa underlag förvissa konkreta åtgärder. Sålunda är det känt attmassaindustrins klorutsläpp orsakar missbildningar ochfortplantningsstörningar hos fisk. Gifter som PCB, DDT,Toxafen, Lindan och andra klorerade organiska föreningarkoncentreras i livet i havet och hämmar tillväxt, utvecklingoch immunförsvar. Närsaltsutsläppen från jordbruket ledertill övergödning och ökande syreförbrukning i havet.Trafikavgaserna är ytterligare en mycket påtagligföroreningskälla.Den socialdemokratiska regeringen vidtog en rad viktigaåtgärder för att komma till rätta med miljöstörningarna. Hithör bl.a. de aktiva insatserna på det internationella planet, detsärskilda åtgärdsprogrammet för , ökadsatsning på miljövårdsforskning och särskilda program förmiljökvalitetsövervakning. Med stöd av paragraf 8a iMiljöskyddslagen (ML) kan regeringen utfärda generellaföreskrifter till skydd för särskilt föroreningskänsligavattenområden. Efter riksdagsbeslut l988 utvidgadeslagen så att regeringen kan förklara ett visst område somMiljöskyddsområde. Bestämmelsen ger utöver vad somförut gällt också möjligheter att skydda miljön motluftförorenande och annan miljöfarlig verksamhet. Somexempel på områden som bör uppmärksammas anges iregeringens prop. l987/88:85 västra med bl.a.Skälderviken och Öresund.Länsstyrelsen i har upprättat ettmiljövårdsprogram med särskild aktionsplan för Malmöhuslän, och den socialdemokratiska regeringen tillsatte ensärskild miljödelegation för västra med uppgift att tafram ett konkret åtgärdsprogram mot de allt mera besvärandebelastningarna på miljön i detta område. MiljödelegationVästra avlämnade sitt betänkande --''Miljön i '' (i våra händer) -- SOU1990:93. Även i län har tidigareupprättat ett miljövårdsprogram.Då det sålunda nu föreligger ett mycket omfattandebeslutsunderlag torde beslut om konkreta insatser för attförbättra miljösituationen i västra kunna fattas utanytterligare dröjsmål. En av de första åtgärder som därvidlagkan genomföras är en utökning av kontrollen avvattenmiljön. Runt Sveriges kuster finns 190 stationer sommäter föroreningshalterna. Endast ett mindre antal av dessastationer finns i de sydliga länen. Längs det starkt förorenadeÖresund behövs en kraftig utökning av antalet sådanamätstationer.Det är av yttersta vikt att den marinekologiska kompetenssom finns inom regionen med anknytning till LundsUniversitet kan behållas och förstärkas. Regionen är redanutsatt för starka miljöbelastningar, och den biologiskasituationen i är t.ex. knappast alls utforskad.Projekteringen av den fasta förbindelsen över gördet särskilt angeläget med oberoendemiljökonsekvensanalyser. I detta sammanhang finns detanledning att ta fasta på det förslag till inrättande av ettSkånes Havsvärn som föreslogs av Miljödelegation VästraSkåne.Delegationens undersökningar visade att storaförändringar av kustvattnet pågår, men att kontrollen av såvälallmänna förändringar som lokala utsläpp uppvisarsynnerligen stora brister. De största utsläppen till vårakustvatten av näringsämnen från jordbruk och industrierkommer från regionen. Halterna av tungmetaller i fisk ärhöga. Kustkontrollprogrammet för bör revideras.Kompetens på kustvattnet, främst , måste finnas iområdet eftersom skiljer sig markant från andrakusthav. Det är angeläget att beakta de förslagMiljödelegationen redovisade om marint skydd medreservatbestämmelser för och södra omfattande inventering ochkonkreta åtgärdsprogram uppmärksammas av någonanledning inte i årets budgetproposition. Det finns därföranledning att lyfta fram ytterligare ett av delegationensförslag, nämligen tanken att försöka få till stånd ett SkånesMiljö- och Naturvärn, dvs. en enhet knuten till någonbeslutande operativ regional organisation och som lämpligenkunde delfinansieras genom att SNV fick en geografisksektorsenhet knuten till denna organisation. Erfarenheternavisar att miljöskyddet, som en följd av de utvidgadeambitioner den initieraderegeringspolitiken på miljöområdet gett uttryck för, ställerökade krav inte bara på resursfördelning utan också påintegritet och oberoende hos de regionala miljö- ochnaturvårdsmyndigheterna.Med nuvarande starka integration mellan olika funktionerinom länsstyrelserna har miljöfrågorna i flera fall kommit attunderordnas andra intressen, t.ex. företagsetablering ochkrav på utvidgade vägtransporter. Miljö- ochnaturvårdshänsyn har helt enkelt fått vika inför trycket frånmiljöstörande industrier som ställt krav på en låg miljöprofilsom villkor för ett visst antal sysselsättningstillfällen. Allttalar sålunda för att initierande, samordnande och forskandeaktiviteter inte bör kopplas samman med övervakande.Riksdagen har beslutat att tillförseln av närsalter till vårakustvatten skall minska. Tillförseln av kväve skall enligtriksdagens miljömål och internationella överenskommelserreduceras till 1995. Det står nu helt klart att detta miljömål intekommer att kunna uppnås enbart med beslutade och hittillsgenomförda åtgärder. Sålunda krävs ytterligare insatser föratt nå de av fastställda miljömålen.Kväveläckaget från skogs- och jordbruksmark är den totaltsett största kvävekällan. Skogsmarksläckaget ökar dessutomkontinuerligt. Genom tidigare dränering och torrläggning avvåtmarker transporteras vattnet och dess närsaltersnabbt och effektivt mot kusten. Genom torrläggningen harockså våtmarkernas funktion som naturens egna biologiskareningsverk gått förlorad. inser vi att våtmarkernas(dvs. bakteriernas) förmåga att reducera kvävehalten(denitrifikation) kan vara ett mycket kostnadseffektivt sätt attrena vattnet. Våtmarkernas betydelse markeras genombl a regeringens beslut att förbjuda ny dränering ochtorrläggning av våtmarker i södra kommuner i har påbörjat projekt föratt anlägga skyddszoner och återskapa våtmarker utmedvattendragen för att därigenom både kunna vidtavattenrenande åtgärder och kunna vinna värdefullanatur- och rekreationsområden. För att kunna genomförastörre projekt, särskilt i starkt uppodlade områden, krävstrots allt stora ekonomiska investeringar. Detta leder till attplanerna inte kan eller endast delvis kan genomföras.Sammanfattningsvis kan konstateras att redan idagangelägna miljövårdsprojekt försenas i brist på medel.För att stimulera och påskynda arbetet med att anläggaskyddszoner och återskapa våtmarker bör det finnas statligabidrag som kan utgå till kommuner och vattenvårdsförbundför ovannämnda angelägna miljövårdande ändamål. Det ärviktigt att både kust- och inlandskommunernasmiljövårdsarbete stimuleras så att kustkommunerna kan fåden hjälp som oundgängligen krävs för att miljömålen i formav produktiva och biologiskt livskraftiga kustvatten skauppnås. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om inrättandeav ett miljö- och naturvärn,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utökning av antaletmätstationer för miljökontroll i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om marint skydd medreservatbestämmelser för och södra ,4. att hos regeringen begär förslag omsamverkansprogram med kommunerna i syfte att finansieraangelägna miljövårdsprojekt i enlighet med vad som anförtsi motionen.