mot · GI02Ub31 · 1995-03-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:157 Ändring av bidragsbestämmelserna för fristående skolor godkända för vanlig skolplikt m.m. Friskolor en förutsättning för valfrihet och mångfaldFolkpartiet liberalerna har i skolpolitiken under många århävdat friskolornas rätt. Vi anser att de berikar den svenskaskolan med ökad valfrihet och mångfald. Att tillåtamänniskor starta friskolor är inte detsamma som attnedvärdera den ordinarie kommunala skolan. Det är i ställetså, att friskolor oftast blir en stimulans till den kommunalaskolans organisatoriska utveckling och pedagogiskaförnyelse.Mot denna bakgrund är signalerna frånsocialdemokraterna och den nya regeringen oroande. Starkkritik har uttalats mot system, bl a den s k skolpengen, somsyftar till att garantera friskolornas rättvisa bidrag. Det ärdärför angeläget att, inför den parlamentariska utredningsom aviseras både i den nu aktuella propositionen och ibudgetpropositionen, slå fast vår liberala syn på behovet avoch villkoren för fristående skolor.Vi måste dock först framhålla att vi finner det mycketanmärkningsvärt att regeringen först aviserar enparlamentarisk utredning men föregriperdenna utrednings arbete genom att föreslå nedskärning avstödet till de fristående skolorna. Vi avvisar därförregeringens förslag om lagändring och välkomnar denparlamentariska utredningen. Vi går in i arbetet i denparlamentariska utredningen i avsikt att skapa långsiktigaoch politiskt brett förankrade ekonomiska förutsättningar förfristående skolor.En medborgerlig rättighetVi anser att möjligheten att starta och på rättvisa villkordriva en fristående skola är en medborgerlig rättighet.Förutsättningen är att skolans utbildning svarar mot dekunskaper och färdigheter som förmedlar ochatt skolan även i övrigt väsentligen uppfyller grundskolansmål. Vi menar dessutom att skolan bör ha ett tillräckligtelevunderlag för att driva en god pedagogisk verksamhet föratt godkännas av Skolverket.Avknoppning av skolorEn hitintills ofta förbisedd potential utgörs av kreativa,entusiastiska lärare som tillsammans vill pröva nya idéerinom utbildningsområdet och föredrar att göra det utanförden kommunala skolan. De vill vara mer självstyrande änvad som är möjigt med det kommunala regelverket ochtillsammans med föräldrar utveckla den egna skolan på bästasätt. Enligt mening finns det inga skäl att bromsaen sådan utveckling. Tvärtom är det en utveckling ochstimulans som kommer föräldrar och elever till godo.Måhända kan ''konkurrensen'' också fungera som enkatalysator när det gäller att förmå kommunpolitikerna attsläppa mer beslutsrätt till de lokalt verksamma i dekommunala skolorna.Samhällets stöd en förutsättningRätten att starta en skola måste åtföljas av ekonomiskamöjligheter. Risken blir annars överhängande, att skolan blirberoende av föräldrarnas ekonomiska stöd och därmed ipraktiken förbehållen barn till föräldrar med god ekonomi.Därför anser liberalerna att det offentliga,kommunen, också fortsättningsvis ekonomiskt ska stödjafristående skolor som godkänts av . Att statenställer detta krav på kommunerna kan enligt vår mening inteanses vara att inkräkta på den kommunala självstyrelsen.Pengar till skolverksamheten ligger i det generellastatsbidraget och ska omfatta kommunens alla barn, oavsettom de väljer att gå i eller fristående skola.Nej till terminsavgifterMålet med det kommunala stödet måste vara att skapakostnadsneutralitet mellan de kommunala skolorna ochfriskolorna. Därför måste ersättningen även i fortsättningeni avvaktan på utredningens resultat, vara av denmotsvarande kommunala kostnaden. Bakgrunden till detta ärinte minst vårt krav att den fristående skolan i princip skavara avgiftsfri och på detta sätt vara en reell valmöjlighet föralla föräldrar och elever.Kostadsneutralitet = 100 %Det förtjänar att påpekas att utgångspunkten borde vara attersättningen till friskolorna ska uppgå till av denkostnaden för motsvarande kommunala skolor, d.v.s. en reellkostnadsneutralitet där kostnadsjämförelsen omfattarhelheten. I den helheten ingår många olika delar som ärrelevanta i detta sammanhang: friskolan betalar hyra --kommunen sätter hyran själv, friskolan betalar fullarbetsgivaravgift -- kommunala skolor får återbetalning istatsbidraget, friskolan betalar full moms -- kommunalaskolor är momsbefriade. Således måste en reellkostnadsjämförelse även omfatta dessa kostnader.Dubbelt rationaliseringstryckÄven om 85-procentsregeln ska vara ett golv har det ipraktiken blivit så att nästan alla kommuner beräknarfriskolornas verksamhetsbidrag till av den kommunalaskolan. I detta finns alltså redan inbyggt ettrationaliseringstryck på friskolorna, om de har ambitionenatt klara samma kvalitet i verksamheten. Det är inte ovanligtatt denna kostnadsminskning genom lägre lönenivåertill lärarna i dessa skolor. Genom att bidraget är baserat påden kommunala skolans kostnader får varje rationalisering ide kommunala skolorna direkt genomslag i friskolansbudget. Mot denna bakgrund är det fel att säga att de nulagstadgade 85-procentiga ersättningen innebär enöverkompensation. Vår bedömning är att det knappast gåratt hitta några sådana exempel men att motsatsen däremot ärvanlig.Det finns också anledning att understryka att friskolorna,trots att lagstiftningen sökt garantera dem rimliga resurser,är utsatta för ett betydande kommunalt godtycke genom attkommunerna har så stora möjligheter att redovisa sinaskolkostnader så att friskolebidragen minimeras. Det ärdärför viktigt att den parlamentariska utredningen som nuska starta sitt arbete har inriktningen att friskolor ska fåfinnas och att det nu gäller att hitta ett långsiktigt hållbartfinansieringssystem. Den grundsynen är i varje fall enförutsättning för att vi ska kunna medverka till en lösning avdenna fråga som är brett parlamentariskt förankrad.Barn med särskilda behovVi vill avslutningsvis återigen understryka attbidragssystemet till friskolorna bör vara sådant attfriskolorna i så hög utsträckning som möjligt får sammaresurser som motsvarande kommunala skolor. Det innebäratt friskolorna som exempelvis tar emot elever med särskildabehov ska ges extra resurser. De kan behövas till extrapersonal, anpassning av lokaler m m.Tvärtemot vad som framgår i debattinlägg frånsocialdemokrater och vänsterpartister, där friskolorna oftaframställs som segregerande, tyder mycket på att friskolor,kanske beroende på sin annorlunda pedagogik, ofta görbetydande insatser för barn med särskilda behov. Flerafriskolor har t o m inriktningen att särskilt specialisera sig påbarn med särskilda behov, t ex dyslektiska elever. Hoten motfriskolorna är alltså också hot mot dessa elever, som ifriskolorna hittat en skolmiljö som passar dem. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionens förslag om ändringi bidragsbestämmelserna för fristående skolor godkända förvanlig skolplikt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den medborgerliga rättigheten attstarta och driva fristående skola,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fristående skolor i princip skallvara avgiftsfria,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av denparlamentariska utredningens arbete och om kommunernassätt att göra beräkningar av kostnaderna för den kommunalaskolan,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till barn med särskilda behov.