mot · GI02A268 · 1995-01-25 00:00:00 — Invandrarna i storstäderna och arbetsmarknaden Av totala befolkning på ca 440 000 personer 1994 hade nästan 95 000utländsk anknytning. har allt fler utländskamedborgare flyttat till från andra kommuner i riket.Denna utveckling har blivit än mer tydlig under de tvåsenaste åren. Då hade nästan var tredje inrikes inflyttare tillGöteborg utländskt medborgarskap.Invandrarna flyttar till redan invandrartäta områden. Istadsdelsnämnderna , , ochBiskopsgården som tillsammans har en befolkning på ca 75 000 invånare var 1994 andelen göteborgare med utländskanknytning (utländska medborgare eller f.d. sådana) mellan40 och av den totala befolkningen. Många stabilafamiljer som har haft de ekonomiska förutsättningarna harflyttat ut från de stadsdelar där nedskärningar av denkommunala verksamheten slagit hårdast. har enkraftig inflyttning av flyktingfamiljer i samma områdedramatiskt ökat andelen barn med invandrarbakgrund iskolorna.Generellt har invandrare kortare utbildning än svenskar.Väsentligt färre har eftergymnasial utbildning. Den senastetidens flyktingar/invandrare har dock i vissa fall högreutbildning. av invandrarna mellan 25 och 44 århar enligt uppgifter från SCB eftergymnasial utbildningmedan motsvarande siffra för svenskar är . Enligtstatistik från länsarbetsnämnden hade 58procent av arbetssökande med svenskt medborgarskaputbildningsnivån gymnasium. Motsvarande siffra för andragrupper av medborgare var t.ex. och Asien39 procent.Sedan början av 1990 har och länsammantaget förlorat 69 000 arbetstillfällen. Vid jämförelse mellan första kvartalen1990 och 1994 har sysselsättningen minskat kraftigare i länetän i riket. I var nedgången att jämföra med rikets . Undersamma period har industrin minskat ,motsvarande nästan 26 000 arbetstillfällen. Sysselsättningsgraden i Göteborgskommun var jämfört i riket.Arbetslösheten varierar kraftigt mellan olika stadsdelar iGöteborg. I de nordöstra stadsdelarna (,, , ) och i där deflesta invandrarna bor är arbetslösheten på samma höga nivåsom i många hårt drabbade Norrlandskommuner. En storandel av befolkningen i dessa stadsdelar har passiviseratsoch lever på socalbidrag, KAS, a-kassa, sjukkassa ellerförtidspension.Enligt den senaste statistiken från länsarbetsnämnden vari oktober 2 692 utomnordiska medborgare i åldrarna 16--öppetarbetslösa. Det motsvarar arbetslöshet blanddem som registrerats som arbetsföra i denna grupp, d.v.s. desom uppnått godkänd sfi-nivå i svenska språket. Eftersominte alla uppnått godkänd sfi-nivå och då alla interegelbundet registrerar sig som arbetssökande är det viktigtatt observera att det finns ett mörkertal i detta sammanhangoch att den egentliga arbetslösheten är större bland flyktingaroch invandrare än vad den officiella statistiken visar.Göteborg har haft en oacceptabel utveckling avsocialbidragskostnaderna. 1990 var kostnaderna 457miljoner kronor. hade dessa kostnader stigit tillöver och uppskattas kostnadernaha uppgått till ungefär samma storleksordning trots kraftfullaåtgärder, bl.a. en sänkning av . Våraflyktingar och invandrare svarar för ungefär hälften avkommunens totala kostnader för socialbidrag!Flyktingverksamheten i gjorde under våren 1993en uppföljning av 95 flyktingar som kommunen tog emot1991 och som hade kunskaper, erfarenheter och allmänkondition för att kunna ta ett jobb på den öppnaarbetsmarknaden. Undersökningen visade att endast ett fåtalhade fått jobb trots alla ansträngningar. Erfarenheten frånflyktingmottagandet är i stället att de flesta i praktiken skolasin i ett mycket långvarigt socialbidragsberoende.Den bild vi tecknar av stämmer väl överens medförhållandena i våra andra storstäder. Förhållandena är såextrema att kommunerna inte längre på egen hand och varoch en för sig kan bemästra situationen. Det behöver brytasny mark för att öka möjligheterna till sysselsättning för dessagrupper. En klarare arbetsfördelning måste till när det gälleransvaret för flyktingarnas dagliga sysselsättning ochförsörjning. Vi ser det som ett naturligt ansvarsområde förstaten att ta ett mer renodlat ansvar för den del avflyktingmottagandet som handlar om arbete/utbildning,försörjning och eventuell förberedelse för att återvända hem.Vi är övertygade om att det svenska samhället skulle hamycket att vinna på att skapa en speciell serviceorganisationför att tillvarata och vidareutveckla flyktingarnasarbetskapacitet. Den nya organisationen bör byggas upp somen självständig enhet inom och börledas av en delegation med representanter från berördalänsarbetsnämnder och kommuner. Målet för delegationensarbete skall vara att invandrare , somsaknar fast förankring på arbetsmarknaden i så storutsträckning som möjligt utbildas eller deltar i andra aktivainsatser med målet att få en egen försörjning. Dethandlingsprogram som tagit fram--Invandrare till arbete-- kan tjäna som underlag i arbetet. Till delegationen måsteknytas ekonomiska resurser. Vi föreslår att de 125 miljonerkronor som avsatts i budgetpropostionen för bl.a.sysselsättningsåtgärder åt flyktingar och andra invandrareutgör en delfinansiering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppdrag åt attinrätta en särskild delegation för att stärka invandrareskompetens och arbetsmarknadssituation.