ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02K603 · 1995-01-25 00:00:00 — En allt större andel av den kommunala verksamheten harsuccessivt övergått från den öppna, demokratiskaförvaltningsformen till den mer slutna och mindredemokratiska bolagsformen. Många liberalakommunpolitiker varnar för den tilltagande bolagiseringenoch pläderar för att återföra verksamheter och ägandetillbaka till den egentliga kommunala sfären. De kommunalabolagen, som har en sammantagen balansomslutning på 275miljarder, omsatte 93,1 miljarder och sysselsattenära 54 000 anställda. Självklart innebär en så storöverföring av ägande och verksamhet från den direktastyrningen via nämnder, kommunstyrelse och fullmäktigeockså en mycket stor inverkan på den demokratiskautvecklingen och förvaltningen.Riksdagen har fattat många beslut i avsikt att minska detdemokratiska underskott som bolagen utgör. Men kvar stårändå det faktum att aktiebolagslagens regelverk, som äranpassat för affärsdrivande verksamhet med privatriskkapital och krav på avkastning på insatt kapital, inte ärförenligt med kommunala demokratin och kommunallagensregelverk som är anpassat just för detta. Utvecklingen av denstora mängden kommunala bolag är inte en frukt avpolitikers ambitioner att beskära demokratin. Utvecklingenär mer en frukt av en vällovlig, men måhända någotaningslös, strävan att öka effektivitet och resursanvändning.I många fall ivrigt påhejad av förvaltningschefer som settdirektörsstolen som ett mål och en möjlighet, stöddav underställd personal som också anat möjligheter till enbättre löneutveckling. Men allt detta -- såväl frihet somindividuell löneutveckling och målstyrning -- går lika bra attutveckla inom förvaltningsformens ram.Med blicken i backspegeln och med olika erfarenheterbörjar pendeln svänga tillbaka. Många kommunpolitikeröverväger allvarligt möjligheten att föra tillbaka egendomoch verksamheter till förvaltningsform för att fåtydligare helhetssyn på den kommunala verksamheten menockså för att få ett tydligare politiskt ansvarstagande. För enliberal är valet lätt. I de fall det visar sig att verksamhet medsvårighet kan drivas i förvaltningsform, där är det oftastlämpligt att överväga om inte annan än skattebetalarna skadriva den verksamheten. För det är också så att det i de olikabolagen gärna blommar näringsverksamheter som definitivtinte, enligt vår mening, ska bedrivas i kommunalt hägn ochmed skattebetalarnas pengar som riskkapital.För de kommunalpolitiker som vill ta steget att minska sinkommuns bolagssfär finns emellertid ekonomiska straff ochhinder i form av stämpelavgifter och uttagsbeskattningar.Därför är det viktigt att riksdag och regering ser överincitamenten för byten av organisationsformer i kommunalverksamhet så att det blir ekonomiskt lönsamt för kommunenatt stärka demokratin med minskad bolagsverksamhet istället för som ökade avgifter när de vill slopa verksamheti bolag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanalagändringar att kommunerna stimuleras att minskaomfattningen av sin bolagsverksamhet.
mot · GI02K604 · 1995-01-25 00:00:00 — När nu är medlem i EU är det viktigt att regeringentar initiativ till en EU-strategi så att människornaute i landet blir involverade i EU-arbetet. Regeringen skullekunna följa den modell som användes vid introduktionen avAgenda 21 efter om miljö och utveckling.När ett lokalt arbete med skulle stimuleras frambörjade dåvarande regeringen med att låta översättaursprungsdokumentet och därefter göra en populärupplagamed en sammanfattning av det viktigaste och med en textsom var lätt att ta till sig. Därefter genomförde Miljö- ochnaturresursdepartementet tillsammans medKommunförbundet en serie möten runtom i landet så attvarje kommun givits möjlighet att sända representanter.Parallellt genomfördes möten med alla landets länsstyrelserangående samhällsplanering och . På mötenafanns också medverkande från de mest berördamyndigheterna som och Boverket.Regeringen skulle kunna använda exakt samma strategi förett lokalt EU-arbete. Det gäller att ta fram material som berörjust människor och företag på lokal nivå och sammanställadetta på ett lättförståeligt sätt. Informera om och diskuterafrågor där EU-medlemskapet innebär en påverkan på elleren möjlighet för kommunmedborgarna. Det är viktigt att detstartas ett dynamiskt EU-arbete, där alla människor kännersig berörda så att vi möter EU-medlemskapet med en enadbefolkning. Man kan tala om en lokal EU-Agenda införkommande århundrade och lägga upp en strategi för attkommunen och dess företag och människor ska kunna hävdasig som EU-medborgare. Med hänvisning till det anförda hemställesatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om initiativ till en EU-strategi och enlokal EU-Agenda på nivå.
mot · GI02K606 · 1995-01-25 00:00:00 — Möjlighet till alternativa begravningar För många innebär begravning av en anförvant enbetydande kostnad. En ordinär begravning med hjälp av enbegravningsentreprenör kostar omkring 17 000kronor. Detta är för många människor ett stort belopp. Dettaär en anledning till att det bör kunna erbjudas alternativ.I har sjukhuset kunnat erbjudaett bra alternativ, särskilt med tanke på att de allra flestamänniskor faktiskt dör på sjukhus eller annansjukvårdsinrättning. Sjukhuset har förmedlat en billig ochenkel kista som de anhöriga kunnat köpa. Man har ocksågivit de anhöriga en lista över vad som behöver göras ochöver vilka kontakter som är nödvändiga att ta i samband medett dödsfall och en begravning.Det här har också inneburit andra fördelar än rentekonomiska. De anhöriga har kunnat ta en ökad aktiv del ibegravningsförberedelserna, vilka blivit ett viktigt led isorgearbetet. De har också kunnat utforma begravningen helti enlighet med den avlidnes eller sina egna önskningar.Två andra skäl talar också för att öppna möjligheten tillalternativa begravningsformer. Det ena är det faktiskaoligopol som begravningsentreprenörerna länge lyckatsupprätthålla. Det andra skälet är att är på väg attutvecklas till ett mångkulturellt samhälle, vilket innebär attvåra traditionella ritualer inte alla gånger stämmer överensmed vad som är brukligt i andra kulturer.Ett problem är att kommunallagen begränsarmöjligheterna för sjukhus/landsting att erbjuda den härservicen.Jag föreslår att hos regeringen begär förslag sommöjliggör att landsting eller kommuner via sjukhus ellerannan vårdinrättning får tillhandahålla billiga kistor ochhjälp eller rådgivning om begravningar i egen regi. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag som möjliggörbegravningshjälp i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02K607 · 1995-01-25 00:00:00 — Sanktionsmöjligheter vid brott mot rättighetslagar m.m. Det är alltmer vanligt att landsting och kommuner brytermot omsorgslagen när det gäller förståndshandikappades rätttill ett eget boende. , och hör tillde län som fått anmärkningar på att de tagit in människor påvårdhem och inte ordnat boendet enligt den rättighetslag somfinns.Det införs nu också allt fler lagar av rättighetskaraktär, oftaunder protest från kommunerna. Ett exempel är''barnomsorgslagen'' och lagen om rätt tillfamiljerådgivning. finns mycket små möjligheter atttillrättaföra kommuner och landsting som trilskas ellervägrar att rätta sig efter rättighetslagarna. Höga böter är ettspråk som kommunerna förstår.Inom handikapprörelsen finns en oro för att privatiseringarav offentliga verksamheter också kan medföra en risk atträttssäkerheten och den enskildes integritet hotas. Vi anseratt det finns behov av en analys av detta. Skärpttillsynsskyldighet och ökat rättsligt stöd när handikappadesrättssäkerhet åsidosätts är några exempel på möjligaåtgärder.Vänsterpartiet anser också att det måste finnassanktionsmöjligheter gentemot kommuner och landstingsom inte lever upp till de skyldigheter lagarna stadgar tillskydd för de funktionshindrade. Handikapprörelserna harockså kunnat notera rättsförluster för sina grupper, närbeslutsfattandet decentraliseras hos myndigheter och därförvaltningslagens bestämmelser inte alltid efterlevs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att lämna förslag till införande avsanktionsmöjligheter mot kommuner enligt vad i motionenanförts om brott mot rättighets- och förvaltningslagensbestämmelser.
mot · GI02K609 · 1995-01-25 00:00:00 — När man jämför svensk och norsk effektivitetfinner man att kostnaderna per invånare i är väsentligtlägre än i . På en kommunalt anställd i går deten och en halv i . Orsakerna till detta är säkerligenflera men jag vill i denna motion peka på en väsentlig punkt,kommunernas storlek och därmed också den kommunalademokratins förankring hos medborgarna.Norge har trots det totalt sett lägre invånarantalet ettmycket större antal kommuner, 447 mot 288. De norskakommunerna har lågt invånarantal. har över20.000 invånare.Min tes är att en vittförgrenad lokal demokrati skaparskydd mot ineffektivitet och växande byråkrati. Den gerfolket större möjlighet till insyn, inflytande ochdelaktighet -- därmed också större medansvar. Det kan varaså att kommunsammanslagningarna i är en avorsakerna till ineffektivitet och kostnadsexplosion ikommunsektorn.I och på arbetade man med frågan om kommundelning. Ensärskild utredning genomfördes av kommunoch . Utredningen visade att det skullevara praktiskt och ekonomiskt möjligt med enkommundelning. Däremot var entusiasmen för en sådanytterligt sval hos kommunledning. Också hosbefolkningen var åsikterna delade. De som var negativa tillkommundelning resonerade oftast så att man vet vad man harmen inte vad man får. En kommundelning kom inte till ståndtrots att de positiva faktorerna, enligt min uppfattning, vägdeöver de negativa.Trots att det finns stort intresse för kommundelningar runtom i landet kom endast två sådana till stånd . Det krävs uppenbarligen ett mer samlatsynsätt på kommundelningsfrågan i likhet med vad somgällde vid kommunsammanslagningsreformerna för attverkliga resultat ska kunna uppnås. Det är därför hög tid attett omfattande utredningsarbete genomförs, ett arbete somska syfta till att redovisa förutsättningarna för engenomgripande kommundelningsreform. Huvudsyftet medkommundelningarna skall som antytts ovan vara såväl ökadeffektivitet i form av minskad byråkrati som ökad demokratimed fler förtroendeengagerade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning för att redovisaförutsättningarna för en omfattandekommundelningsreform.
mot · GI02K610 · 1995-01-25 00:00:00 — Kyrkans rätt att bygga och driva ålderdomshem I en prejudicerande dom slårKammarrätten i fast att med gällande lagstiftningligger det utanför den kyrkokommunala kompetensen attbygga och driva ett ålderdomshem (Mål nr 74-1994). Detinnebär att förhindras i sina planer attbygga och driva ett ålderdomshem i Fresta.Kyrkan har en lång tradition av diakonalt arbete, sommåste sägas utgöra en väsentlig del av kyrkans verksamhet.Man kan t.ex. nämna förskoleverksamhet och annanbarnverksamhet, olika typer av äldreverksamhet,hjälpverksamhet bland utslagna m.m. beslutaderiksdagen att kyrkor och frivilligorganisationer ska fåtillåtelse att driva flyktingförläggningar.Det är mot denna bakgrund orimligt att förbjuda kyrkan attbygga och driva ålderdomshem. För många skulle den profilsom kyrkan står för innebära trygghet, igenkännande ochhemkänsla. Man kan på mycket goda grunder anta att mångaäldre skulle föredra ett ålderdomshem i kyrklig regi.Regeringen bör därför skyndsamt utreda frågan ochåterkomma till med förslag om ändring av lagenså att förbudet för kyrkor att bygga och driva ålderdomshemupphävs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanlagändring att förbudet för kyrkor att bygga och drivaålderdomshem upphävs.
mot · GI02K612 · 1995-01-25 00:00:00 — Diskriminering inom kyrkan av homosexuella Diskrimineringsförbudet i regeringsformen 2 kap 15§omfattar inte homosexuella. Inte heller finns något lagligtförbud mot diskriminering av homosexuella påarbetsmarknaden.Vad gäller diskrimineringsförbudet i regeringsformen hari prop 1986/87:124 anförts att det kan uppståtolkningsproblem med en formulering ''diskriminering pågrund av homosexuell läggning''.Vad gäller diskriminering på arbetsmarknaden haransvaret lagts på arbetsmarknadens parter. Det har visatsig att detta inte alltid räcker till.Sveriges riksdag beslutade om rätt förhomosexuella att ingå partnerskap. Det var ett steg i riktningmot att jämställa homosexuellas yttre levnadsvillkor med deheterosexuellas.Kort tid efter detta beslut har vi erfarit att en biskop vägrarprästviga personer med homosexuell läggning. Det kan inteses som annat än diskriminering i arbetslivet. Den störreöppenhet och de rättigheter som vi anser skall råda i vårtsamhälle råder därmed inte inom kyrkan. Detta är beklagligtoch oacceptabelt.Den kompetensfördelning som råder mellan staten ochkyrkan när det gäller präster innebär att staten har ansvar förden ''världsliga'' prästtjänsten och kyrkan har ansvar för det''andliga'' prästämbetet. Det är därmed svårt attlagstiftningsvägen komma tillrätta med t.ex en biskop somvägrar prästviga någon och beslutet kan inte överklagas. Avdenna anledning anser vi det nödvändigt att nu se överstatens möjligheter att påverka kyrkan så att intediskriminering av homosexuella sker.Det är viktigt att tydliggöra samhällets uppfattning attdiskriminering i arbetslivet inte får ske inom något område.Kyrkan kan inte vara ett undantag.En formulering i regeringsformens diskrimineringsförbudkunde t.ex. ha formuleringen: ''Lag eller annan föreskrift fårej innebära att någon medborgare missgynnas därför att hanmed hänsyn till ras, hudfärg, etniskt ursprung eller sexuellläggning tillhör minoritet.'' Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär åtgärder motdiskriminering av homosexuella inom kyrkan.
mot · GI02K614 · 1995-01-25 00:00:00 — Antal ledamöter i fullmäktige I Kommunallagen, 5 kap. 1§, regleras antalet ledamöteroch ersättare i fullmäktige. Där sägs att antalet ledamöter ochersättare skall bestämmas till ett udda tal och till minst''31 i kommuner med 12 000 röstberättigade invånare ellerdärunder och i landsting med 140 000 röstberättigadeinvånare eller därunder,41 i kommuner med över 12 000 till och med 24 000röstberättigade invånare,51 i kommuner med över 24 000 invånare till och med36 000 röstberättigade invånare och i landsting med över140 000 till och med 200 000 röstberättigade invånader,61 i kommuner med över 36 000 röstberättigade invånare,och 71 i landsting med över 200 000 röstberättigade.I och i landsting med över 300 000röstberättigade invånare skall dock antalet ledamöterfastställas till minst 101. ''Reglerna i Kommunallagen är minimiregler. I flerakommuner har man inrättat fler platser än lagensminiminivå.Samtidigt finns på andra håll i landet irritation över dennivå som är fastställd. Många med erfarenhet frånkommunfullmäktige och vill se ökademöjligheter för respektive fullmäktige att fastställa lägreantal platser i respektive fullmäktige än vad nuvarandeKommunallag medger.Motiven är att nuvarande miniminivåer är för höga.Möjligheterna att rationalisera fullmäktigearbetet måsteinnebära en möjlighet att minska antalet ledamöter. Ipraktiken har en omfattande rationalisering i form avdelegation till styrelser och nämnder redan ägt rum. Dettahar självklart kommit att påverka arbetet i fullmäktige.Respektive fullmäktige beslutar om andra och färre frågor jämfört med tidigare.Det är viktigt att säkerställa den kommunalademokratin. Den förutsätter att en minimirepresentationfastställs.Nya miniminivåer för ledamöter och ersättare ifullmäktige bör fastställas. Det ställer krav på ändring avKommunallagens 5 kap 1§ som bör lyda:Fullmäktige fastställer hur många ledamöter somfullmäktige skall ha. Antalet skall bestämmas till ett udda taloch till minst 25 i kommuner med 12 000 röstberättigadeeller därunder och i landsting med 140 000 röstberättigadeinvånare eller därunder, 31 i kommuner med över 12 000 tilloch med 36 000 röstberättigade invånare, 41 i kommunermed över 36 000 röstberättigade invånare och i landstingmed över 140 000 till och med 200 000 röstberättigadeinvånare och, 51 i landsting med över 200 000röstberättigade invånare. I och ilandsting med över 300 000 röstberättigade invånare skalldock antalet ledamöter fastställas till minst 81. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ändringar i kommunallagen ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02K615 · 1995-01-25 00:00:00 — Den kommunallag som trädde i kraft den 1 januari 1992gav kommunerna rätt att ge bidrag till de politiska partiernai form av mandatbundet stöd och i form av grundbidrag. Imånga kommuner har infekterade debatter uppkommit omfördelningen mellan mandatbundet stöd och stöd i form avgrundbidrag. Grundbidraget skall utgöra en del av det totalastödet till partierna. Hur stor del grundbidraget skall vara avdet totala stödet sägs det ingenting om i kommunallagen.Ingenting sägs heller om hur grundbidraget skall fördelas.Den politiska majoriteten har i en rad kommuner använtdetta till att skapa orättvisa partistöd. I en del kommuner hargrundbidraget varit ända och fördelats lika mellan alla partier i fullmäktige, vilketstarkt har missgynnat de stora partierna. I en del andra harman haft inget eller ett ringa grundbidrag, vilket till en delmissgynnat de små partierna.Självklart är det så att den största delen av stödet skall varaknutet till antalet mandat. Ett stort parti har större kostnaderi fler ledamöter, lokaler och administration än vad ett litetparti med kanske endast representation i fullmäktige har.För att undkomma den olustiga situationen när reglerna förpartistödet i kommunerna ändras i takt med skiftandepolitisk majoritet borde kommunallagen stadga enprocentsumma av det totala stödet som skall gå tillgrundbidrag, förslagsvis . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunalt partistöd.
mot · GI02K616 · 1995-01-25 00:00:00 — Valresultatets genomslag i landsting och kommuner Med den gällande kommunallagen (1991:900), som träddei kraft , ändrades reglerna om styrelsernasmandattider. Detta innebar bl.a. att kommunfullmäktigenumera kan besluta att styrelsens mandatperiod börjar viddet första fullmäktigesammanträdet efter valet.Det är viktigt från demokratisk synpunkt att den nyamajoriteten skall tillträda för att kunnapåverka budgeten och påbörja arbetet med attförverkliga sitt program, om valet har lett till ett regimskifte.I dag kan dock en politisk majoritet som grundar sig på ettval som hölls sitta kvar och påverkaverksamheten fram till det första fullmäktigemötet, som intefår hållas innan . I alltför många kommuner har politiker somförlorat valet använt till att genomdrivabeslut som går stick i stäv med den politik de partier somvunnit valet vill föra. Detta är oacceptabelt. Dessutom harmånga kommuner inte känt till att möjligheten till ettsnabbare valgenomslag även gäller nämnderna och hardärför låtit nämnder sitta kvar till . I över har därmed en politiskminoritet, bortröstad av väljarna, styrt deras kommuner.För väljarna måste tilltron till demokratin minska när manser att den politik man röstat bort ändå genomförs på grundav att lagstiftaren ansett att politikerna i kommunerna inteklarar att genomföra ett regimskifte lika snabbt som . Man har ansett att partiernas nomineringsarbetekräver alltför för att det skall kunna vara möjligt attgenomföra ett snabbare valgenomslag.Med dagens uppskruvade tempo i andra viktiga politiskafrågor borde alla partier kunna ha den beredskapen, att påmaximalt efter valet besluta om vilka kandidaterde har till olika förtroendeposter. Kommunallagen borde,med hänvisning till ovanstående, därför utformas på ettsådant sätt att den avgående styrelsen endast kan fungerasom expeditionsministär och att den nyvaldafullmäktigeförsamlingen väljer ny styrelse och nya nämndervid sitt första möte som skall kunna hållas från . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett snabbare valgenomslag ikommunerna.
mot · GI02K617 · 1995-01-25 00:00:00 — En av den svenska demokratins grundstenar är denkommunala självstyrelsen. Med den ges de av kommunernasinvånare valda ombuden ett stort ansvar att hantera denkommunala verksamheten och den kommunala ekonomin.För några år sedan ändrades kommunallagen (KL). I storadelar innebar förändringarna förbättringar, inte minst när detgäller regleringen av de kommunala bolagen, ochoffentlighetsprincipen.Däremot innehåller KL (2 kap 1§) en regel om till vem en kommuns verksamhet får riktasig, den s.k. lokaliseringsprincipen. Avsikten medlokaliseringsprincipen är att en kommun inte får rikta sig tillandra än sina egna medlemmar med sin verksamhet.Principiellt en riktig avgränsning. I praktiken innebär docklokaliseringsprincipen en begränsning i mellankommunaltsamarbete, eftersom en kommuns organisation inte fåröverdimensioneras för att kunna utföra tjänster åt andra.Kommunförbundet har bedrivit ettprojekt där man gjort en omfattande inventering avmöjligheterna till samverkan. Resultatet har lett till ettomfattande material som visar på möjligheterna till ökadsamverkan och därmed effektiviseringar inom samtligakommunala sektorer.Inom upphandlingsområdet har redan samverkan mellande sörmländska kommunerna ökats, vilket kan ske inomnuvarande KL. Därigenom har kommunerna i Södermanlandsparat ca under föregående år. Ytterligaresparpotential inom upphandlingsområdet finns, ochsamverkan utvecklas kontinuerligt.I dag finns huvudsakligen två vägar för detmellankommunala samarbetet, kommunalförbund ellergemensamt aktiebolag. Särskilda undantag finns iräddningstjänstlagen och skollagen, som innebär attkommuner får samverka utan kommunalförbund elleraktiebolag. Det finns även andra kommunala uppgifter däringen av de formerna är passande, något somSocialtjänstkommittén uppmärksammat i sitt betänkande.KL, och berörda specialförfattningar inom det kommunalakompetensområdet, bör ändras så att mellankommunaltsamarbete också kan ske genom att en kommun formelltansvarar för verksamhet som säljs till annan kommun. Vissaregeleringar av samverkan är det rimligt att KL innehåller.Dels kan det naturligtvis inte få vara så att tjänsteförsäljningtill andra kommuner blir en huvuduppgift för en kommun,verksamheten bör ske i begränsad omfattning, dels får helleraldrig priset på tjänsten som säljs aldrig understiga denfaktiska produktionskostnaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändringar i kommunallagen ochberörda specialförfattningar för verksamhet vadavser lokaliseringsprincipen.
mot · GI02K618 · 1995-01-25 00:00:00 — Lokalt självstyre i invandrartäta områden Samhällsaktivitet och politisk aktivitet är lägre blandinvandrare än för övriga invånare. Många invandrartätabostadsområden befinner sig i en negativ spiral medsuccessivt ökad förslumning. Områden med låg status ochen stämpel som invandrarområde har ofta fått minskatserviceutbud. Invånarna riskerar att hamna i ett permanentutanförskap. Eftersom deras samhällsaktivitet och politiskaaktivitet är låg har det svårt att göra sin röst hörd. Det är ettstort demokratiskt problem att ingen företräder dessagrupper vid beslut som rör dem.Det är hög tid att bryta denna negativa spiral och ta framdet engagemang som finns. Det kan förändras genom deladeoch mindre kommuner eller med högre grad av lokalsjävstyrelse. Genom ökat direkt inflytande och möjlighet tillökat ansvarstagande för sitt boende och sin vardag kaninvånarnas samhällsaktivitet ökas.Enligt uppfattning är decentraliseratbeslutsfattande den viktigaste vägen till en fungerandedemokrati. Vi anser att det är särskilt viktigt attdecentralisera makt och inflytande till dem som berörs justtill invandrartäta bostadsområden. Vi föreslår därför attinvandrartäta bostadsområden ska bli experimentområdenmed ökad lokal självstyrelse. Inför direktvalt lokaltstadsdelsstyre som får besluta om den lokala servicen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad lokal självstyrelse i invandrartätaområden.