ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02T214 · 1995-01-25 00:00:00 — I länsstrategin för fastslås följandeutgångspunkter för kommunikationer:Länet har synnerligen godakommunikationsförutsättningar. är en viktig länki ett nationellt system av vägar, järnvägar, tele/data ochsjöfart. /utgör ett nav i det nyaväg- och järnvägssystemet E4, Räta linjen och Riksväg 80respektive Ostkustbanan/Atlantbanan/Bergslags-upplägget.En utgångspunkt är att dessa beslutade satsningar nugenomförs.Vi vill understryka den betydelse som väl fungerandekommunikationer har för utvecklingen av de norraregionerna. Skall den utvecklingspotential och detillväxtmöjligheter som där finns kunna utnyttjas, är behovetav väl fungerande kommunikationer en av de allra viktigastefaktorerna. Långa avstånd, en gles befolkningsstruktur ochsvåra klimatförhållanden kräver att infrastrukturen är välutbyggd i de norra regionerna.I ett brev till kommunikationsminister haren grupp arbetat för att skapa bättre betingelser för tillväxt isödra genom en förbättrad infrastruktur. Enligtskrivelsen är gruppens mål:att genom partiella linjeombyggnader och övriguppgradering kunna trafikera Ostkustbanan på sträckanSundsvall--och med tågstopp iHudiksvall, , , och ,att ombyggnaden av väg E4 på sträckan --Enångersker samordnat med och i samma korridor som den nyajärnvägssträckningen,att den lokala infrastrukturen förbättras och byggs ut för attkunna samverka bättre med den regionala och interregionala.Detta är målsättningar som vi har givit uttryck för.Vi känner nu en oro för att den socialdemokratiskaregeringen inte kommer att leva upp till dessa mål.Vad gäller standarden på den nämnda sträckan av ärden ändrad från motorvägsstandard till 13-metersväg. Dettaanser vi vara olyckligt, då stora samordningsvinster medjärnvägsbyggandet skulle ge en bra motorvägsstandard, somlångsiktigt skulle vara att föredra fråntrafiksäkerhetssynpunkt. Vi anser dock att det är av så storvikt såväl från sysselsättningssynpunkt somkommunikationsmässigt att vägbygget kommer till stånd, attbyggandet inte får förhindras genom utdragna diskussionerom standarden. Väljs standarden motorväg, kanbyggnationen ske efter beslut. 13-metersalternativet försenar projektet med sex månader.För att målsättningen med snabbtåg på Ostkustbanan ochAtlantbanan skall komma till stånd villvi lyfta fram vikten av att förbättringar sker på sträckanUppsala--, som är en viktig del i systemet. Vi vill ävenpoängtera, att när den norra anslutningen byggs till Arlandamåste det finnas förutsättningar att kunna dirigera denorrgående tågen över . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvecklingen av kommunikationer iGävleborgs län.
mot · GI02T217 · 1995-01-25 00:00:00 — Fler motorvägar behövs inteVänsterpartiet visar i sin riksdagsmotion omkommunikationspolitik att våra framtidakommunikationsbehov till stor del kommer att tillgodoses avandra kommunikationsslag än vägtrafik. Tvärtom är det såatt minskad vägtrafik är en förutsättning för vårt framtida,ekologiskt uthålliga samhälle.Därför vill flytta investeringsmedel från nyamotorvägsbyggen till investeringar i järnvägstrafik,informationsteknologi, biobränsledrivna bussar etc.Vänsterpartiets politik innebär att ett flertal planerademotorvägsbyggen skrinläggs. Projekt med den störstasamhällsekonomiska skadan är Öster- och Västerleden somingår i i samtÖresundsbron. Dessa projekt är tänkta att finansieras mednågon form av biltullar eller vägavgift. Lånen till dessainvesteringar skall garanteras av staten. hartidigare utförligt behandlat dessa projekt i riksdagsmotionert.ex. i riksdagsmotion 1993/94:T905 omÖresundsförbindelserna.Även i andra delar av landet arbetas det med projekt avliknande karaktär. T.ex. planeras en vägbro överSundsvallsfjärden utan att andra alternativ (utökadkollektivtrafik, tunnel, alternativa sträckningar av ) utrettspå motsvarande sätt.Själva investeringskostnaderna är gigantiska -- Öster- ochVästerleden har beräknats till mellan 10 och 20 miljarderkronor. till mellan 15 och 30 miljarder kronor.Skillnaderna beror på beräkningsmetoder och vilka experterman frågar.Till detta kommer drifts- och underhållskostnader som ärmycket vanskliga att beräkna eftersom liknandeanläggningar i vårt klimat inte finns. Det rör sig dock ommångmiljonbelopp. Det är troligt att inkomsterna frånvägtrafiken inte räcker för att finansiera projekten.Vänsterpartiet anser det fullständigt oacceptabelt att göradessa investeringar ur miljösynpunkt. Det är också -- inteminst mot bakgrund av det statsfinansiella läget --oacceptabelt ur ekonomisk synvinkel. Det binderinvesteringsmedel som i stället kan gå till investeringar somfrämjar näringslivets produktivitet och därmed ävensysselsättningen.Om dessa projekt inte byggs kan inkomsterna frånbiltullar, vägavgifter, etc. finansiera utbyggnad avmiljöanpassad kollektivtrafik, m.m. Det skulle innebära enbesparing för statskassan.Riksdagen bör ge regeringen till känna att dessa projektska lyftas ur berörda investeringsprogram.Även projekt av liknande karaktär i övriga delar av landetsom t.ex. vägbron över skall omprövas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Öster- och Västerleden iDennisöverenskommelsen och lyfts urberörda investeringsprogram av ekologiska och ekonomiskaskäl,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att liknande projekt i övriga delarav landet bör omprövas.
mot · GI02T222 · 1995-01-25 00:00:00 — Trafiken och miljön i är hårt drabbat av försurningen. Det ser vi bl.a.på effekterna i skogen, vittring av byggnadsmaterial ochrostangreppen på fordon.Den viktigaste orsaken är utsläppen av svaveldioxid ochkväve från västeuropeiska utsläppskällor. Kvävet kommertill stor del från biltrafiken. Här bidrar också regionens egenbiltrafik till den svåra situationen. Till detta kommer decancerogena kolväteutsläppen från såväl tung som lättfordonstrafik.Sverige bör som medlem av EU med all kraft driva attutsläppen från fordonen minskas i så snabb takt som det överhuvud taget är möjligt. Strävan måste vara att man inom EUskall komma ikapp de hårda bestämmelser som fordonen ibl.a. delar av måste underkasta sig.Tågtrafikens utbyggnad är med hänsyn tillmiljösituationen i av avgörande betydelse för attminska de inhemska utsläppen från trafikarbetet.Utbyggnaden kan dels ske på befintligt bannät, dels på nyabanor.Viktigast för är att den omfattandependlingstrafiken erbjuds bästa möjliga tillväxtmöjligheterpå såväl länstrafiknätet som det övriga järnvägsnätet. Därförmåste fortsatt pendeltågstrafiken byggas ut på i stort sett allabanor i regionen. För att detta skall vara möjligt är statensstöd i olika former av stor vikt.I ett nationellt perspektiv är en uppgradering avsnabbtågstrafiken på Västra stambanan /timangeläget. Snabbtåget bör också via Trestad, och Halland.Än viktigare är statens engagemang i utbyggnaden av olikanya banor. För är det av högsta prioritet attVästkustbanan byggs ut så snabbt som det är möjligt.Vänerlänken mellan och anser vi också börha mycket hög prioritet i den nationella utbyggnadsplanen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att inom EUkraftfullt driver kravet på renare fordon,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tågtrafikens utveckling iVästsverige.
mot · GI02T23 · 1995-01-27 00:00:00 — med anledning av prop.1994/95:126 Den framtida trafikadministrativa verksamheten Regeringens förslag innefattar en avsevärd nedtrappningav kundservicen hos länsstyrelserna avseendebilregisterfrågor. Regeringen föreslår att skallansvara för telefonservicen i vårt landsbilregisterverksamhet, koncentrerad till färre platser i landet.Vidare anser regeringen att kundmottagning visserligen börfinnas kvar, men nämner då i första hand att den -- undervägverkets ansvar -- kan ske genom att i sinregionala organisation inrättar en kundmottagning.Förslaget innebär att etablerad, lättillgänglig ochkompetent kundservice inom länsstyrelserna avvecklas. Denskulle ersättas med en ny organisation som måste byggas uppfrån grunden. Någon förbättring av tillgänglighet eller nyservicenytta skulle inte uppstå för kunderna. Det regeringenanför om ökade möjligheter att utjämna arbetstoppar genomatt koppla samtal till platser i landet där man för tillfället harpersonal tillgänglig om verksamheten bedrivs inomvägverkets organisation kan med förlov anföras även omverksamheten fortsättningsvis består inom länsstyrelsernasorganisation. inkommer mycket stora mängdertelefaxförfrågningar till varje länsstyrelse. Snabbheten ibesvarandet torde ej förbättras om alla dessa förfrågningarkoncentreras till några få platser i en ny organisation.Regeringens förslag till riksdagsbeslut går ut på attriksdagen bl.a. skall godkänna det som regeringen förordatom överförande av länsstyrelsernas telefonservice ochkundmottagning inom fordonsområdet till vägverket.Förslaget bör i den delen ej genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts mot ett överflyttande av telefonservice ochkundmottagning från länsstyrelserna till .
mot · GI02T24 · 1995-01-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:126 Den framtida trafikadministrativa verksamheten Motivet till regeringens förslag om förändringar förbilregisterverksamheten är att alla möjligheter attrationalisera i statlig verksamhet måste tas tillvara. Det angesatt en överföring av trafikadministrativa uppgifter frånlänsstyrelserna till skulle innebära en halvering avkostnaderna. Dessvärre har inte länsstyrelserna fåttmöjlighet att med utgångspunkt från användande av nyteknik själva kunna rationalisera för att nå motsvarandesparbelopp. Något egentligt underlag har inte hellerpresenterats som styrker propositionens tes om halveradekostnader vid en överföring till . Således ettbräckligt underlag för ett viktigt beslut som berör mångamänniskor.När regeringen skriver att man räknar med att de anställdasom arbetar med bilregistreringsfrågor i första handskall erbjudas anställning på de tre orter dit verksamhetenskall förläggas, är det en cynism utöver det vanliga. Att dekvinnor, för det är en total kvinnodominans, som finns vidvar och en av landets 24 länsstyrelser skulle flytta tillArjeplog, eller är minst sagt mindre troligt. Dethandlar om ca 5--10 personer i varje län. Om regeringensförslag genomförs friställs en kategori personal som harkompetensen inom sitt yrkesområde, kan de lokalaförhållandena men som ändock kommer att få det ytterligtbesvärligt att få nya arbeten. De negativa effekterna avregeringens åtgärdsförslag i denna del är enkla att beskriva.Det förefaller mindre välbetänkt att genomföra förslaget närman inte säkert kan veta att man når tänktarationaliseringsvinster och utan att pröva länsstyrelsernasegen förmåga att effektivisera verksamheten.Till detta kommer att förslaget innebär en avsevärdförsämring av ''kundservicen'' och möjligheten för denenskilde bilägaren att sköta bilregistreringsfrågor på ettsmidigt sätt. Teoretiska modeller för hur denna verksamhetkan tänkas fungera är inte ett tillräckligt beslutsunderlag förgenomförande av den föreslagna förändringen. I denna typav verksamhet är decentralisering att föredra framförcentralisering. Länsstyrelserna borde nu få uppdraget attredovisa hur de själva kan spara motsvarande det belopp somregeringen tänkt sig spara genom att överföratrafikadministrativ verksamhet till . Detta kan skegenom effektivisering och användande av ny teknik. Därefterkan regeringen återkomma med bättre beslutsunderlag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om att överföraden trafikadministrativa verksamheten från länsstyrelsernatill ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppdrag till länsstyrelserna,3. att hos regeringen begär ett nytt förslag omden framtida trafikadministrativa verksamheten.
mot · GI02T301 · 1995-01-25 00:00:00 — Frågan om en utbyggnad av väg E 6 till motorväg genomhela börjar alltmer likna en långbänk. Jag har vidett antal tillfällen tagit upp frågan i genommotioner och frågor till ansvarigt statsråd för att få reda pånär motorvägsbygget skulle komma igång. Den förraregeringen kunde inte samla sig till ett beslut i frågan. Efterregeringsskiftet utlovade den nya kommunikationsministernvid en frågestund att besked om E 6 genomBohuslän skulle komma . Något beskedkom dock ej från regeringen under hösten.Besked finns dock i regeringens budgetproposition där detföreslås att skall ompröva beslutet vad gällermålstandarden på 6 mellan och norskagränsen. I klartext innebär detta att vägbygget ytterligareförsenas och dessutom är risken stor att standarden blir lägreän vad som tidigare avsetts. Detta visar att även dennuvarande regeringen har beslutsvånda vad gäller väg E 6genom , vilket är djupt olyckligt. Förslagetmotiveras med att användningen av statens resurser ej bliroptimal med en motorvägsutbyggnad.Resonemanget i denna fråga är totalt motsatt detankegångar som Socialdemokraterna hade under våren1994 då man i talade för ökade anslag och ensnabbare utbyggnad av vägnätet i landet. iregeringsställning är bilden en annan. Mindre anslag tillvägar och senareläggning av vägprojekt är dagens melodi försocialdemokratin.Förlorarna när det gäller beslutsvåndan för väg E 6 iBohuslän är invånarna, trafiksäkerheten samt miljön. Deboende drabbas genom att de får en avsevärt sämrevägstandard i sin hembygd än på många andra håll i Sverige.Trafiksäkerheten förblir sämre om inte motorvägen byggs ut.Kan sedan trafiken flyta bättre på en motorväg så elimineraseventuella trafikproppar till gagn för miljön.Det är dock inte bara dessa ovanstående argument som ärviktiga när man tar ställning till en utbyggnad av tillmotorväg genom hela . Prisläget för ennybyggnation är en positiv faktor och inte minst då man hari åtanke att som medlem i EU kan erhålla bidrag frånEuropeiska investeringsbanken (EIB) för att delfinansieraprojektet.Av stor vikt är det också att E 6 genom är en delav den tänkta motorvägstriangeln mellan de skandinaviskahuvudstäderna , och Köpenhamn.Jag anser därmed att ej skall ompröva beslutetrörande målstandarden på 6 mellan ochnorska gränsen. Avslås detta yrkande anser jag att enförbifart förbi skall prioriteras. Detta är ocksånågot som regeringen aviserar i propositionen då man anföratt behov av förbifarter förbi större tätorter finns. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utbyggnad av väg E 6 tillmotorvägsstandard genom hela ,2. att , vid avslag på yrkande 1, som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att enförbifart förbi skall prioriteras.
mot · GI02T302 · 1995-01-25 00:00:00 — , , går från tillKaresuando. går från , viaFrederikshavn, , och till påSiciliens sydkust. Det som återstår för att ochSyditalien skall knytas samman med en europaväg ärsträckningen genom , norra och norra en europavägsstatus skulle förstärka turistnäringen iSverige är höjt över alla tvivel. Framför allt skulle dettakomma , , , , Jämtlandoch till del, områden som är regionalpolitiskt håller en förhållandevis hög standard medvissa undantag, varför en uppgradering knappast är beroendeav stora investeringar. Om det ändock skulle visa signödvändigt torde ett sådant vägprojekt kunna delfinansierasfrån EU. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppgradering av tillEuropaväg.
mot · GI02T303 · 1995-01-25 00:00:00 — har stora och för landet viktigaindustrier som t.ex. skogsindustri, verkstadsindustri ochkemisk industri. Enbart skogsindustrins exportnetto är avmycket stor betydelse för ekonomi.Att bygga och underhålla vägar i länet är i genomsnitt 25procent dyrare än i landet i övrigt. Länets speciellageologiska förhållanden gör att finjord och leror måstegrävas bort och nytt fyllnadsmaterial som sand läggas somunderlag för vägbanan. Dessutom behövs så kalladefrostskyddsmattor som dämpar riskerna för tjälskott.Länets vägunderhåll är eftersatt. De ramar för drift ochunderhåll som ger ger möjlighet attåtgärda av huvudvägnätet och 1,5--avdet lågtrafikerade vägnätet . Nästan hälften av länetslänsvägar är i behov av nya beläggningar enligt destandardkrav som finns. Motsvarande andel för flera län isödra är 0,5--. Fortsätter underhållet i dentakten innebär det att belagda vägar måste rivas upp, vilketär en kapitalförstöring av stora mått. De belagda vägarna ilänet är landets i särklass sämsta när det gäller ytstandardend.v.s. sprickbildning, spårdjup och ojämnheter.Varje år under tjällossningen stängs av länetsvägnät av under . Det innebär stora kostnader förskogsnäringen som är extremt beroende av färsk ved.Vid pappersbruk var man 1994tvungen att använda prima sågtimmer tillmassaframställning eftersom vissa vägar var stängda förtung trafik.Skogforsk har beräknat skogsnäringens kostnader pågrund av tjälavstängningar. Enligt rapporten drabbasVästernorrlands län hårdast. För hela landet är kostnaden744 , varav eller 171 miljonerkronor är kostnaderna i Västernorrland.Längs dessa dåliga vägar bor åtskilliga tusen människor.Under vår och kryssar de bland tjälskotten,och har de betydligt högre bilkostnader eftersomdäcken slits hårdare, karossen skakar sönder och de tvingastill en ojämn, ryckig körning som drar mer bränsle och utsläpp än vad en lugn, jämn farthållning innebär.Slitaget på vägnätet är mycket stort på grund av den storaandelen timmertransporter.Hela skall leva heter det storvulet men detförutsätter möjlighet till goda transporter. Det saknas i storadelar av . Många företagare har problem medbåde att få varor till sina företag och att kunna sända ivägsina produkter. Transporterna fördyras också avbärighetsrestriktioner. Vägstandarden är en klart negativfaktor vid nyetableringar.Vägverket fördelar medel jämnt smetat över landet iförhållande till antalet vägkilometer helt oberoende avvägarnas faktiska status och rådande markförhållanden.Klarar inte att ha en medelsfördelning som tarhänsyn till behov, vägarnas standard och de rådandemarkförhållandena krävs det en politisk styrning som tarsådana hänsyn.Bra vägar bidrar också till högre trafiksäkerhet ochminskat antal trafikolyckor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fördelning av medel för vägunderhålli .
mot · GI02T306 · 1995-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionens bilaga 7 anmäls att regeringen stårfast vid att konkurrensutsättningen av Vägverketsproduktionsverksamhet skall fortsätta. Regeringen avserockså att, så vitt man kan förstå av propositionen, fullföljaden borgerliga regeringens beslut att bolagisera denna del avVägverket. Slutlig ställning till tidpunkten för dennabolagisering skall dock inte tas förrän utvärdering avförändringar inom drift- och underhållsverksamheten undervåren 1995 har skett.Regeringen hävdar att konkurrensutsättning av Vägverketsväghållning har lett till en betydande effektivisering. Ettresultat av denna är att 1 500 personer fått sluta sinanställning inom verket. bedömsytterligare 800 personer bli övertaliga.Vi känner oss inte övertygade om att denna utvecklinginnebär övervägande fördelar. Självfallet skall drift ochunderhåll av landets vägar ske på ett så effektivt sätt sommöjligt. Den effektiviteten kan inte mätas enbart i hur mångaanställda i regi som är engagerade iverksamheten.Vägarna representerar ett för landet stort gemensamtkapital. För ett effektivt underhåll av vägarna krävs godkunskap, samordnade och förebyggande insatser. har man förvärvat hög kompetens ochbetydande erfarenheter som det finns risk för att man nuförlorar i jakten på billiga entreprenörer. Vi kan nu se mångaexempel på ett icke rationellt utnyttjande av Vägverketsmaskinpark och anläggningar. Vi ser risker för att deförebyggande insatser som behöver göras för att bibehålla engod vägstandard kommer att försummas. Det som kanavläsas som en besparing kan därför komma att leda tillmångdubbelt högre kostnader . Behovet av antaletkontrollanter kommer att öka kraftigt -- vilket också innebärökade kostnader.Vi anser därför att regeringen, innan tillåts gåvidare i fråga om konkurrensutsättning av drift- ochunderhållsverksamheten, måste göra en ordentligutvärdering av den genomförda förändringen. Dennautvärdering bör innefatta alla frågor om kostnader, kvalitetoch service. Såväl omedelbara som långsiktiga effekter böranalyseras. Även regionala aspekter på frågan måste beaktas.Likvärdiga förutsättningar för kommunikationer i helalandet är en fråga som är överordnad Vägverketsorganisation.Vi efterlyser således utförliga konsekvensbeskrivningar avorganisationsförändringarna och uppgifter om direktakostnader för en bolagisering innan ett slutligt beslut fattas.Därför bör resultatet av utvärderingen redovisas förriksdagen tillsammans med de förslag till åtgärder somregeringen med stöd av denna vill genomföra. Enkonsekvens härav är att nu bör riva upp beslutetom bolagisering av produktionsverksamhetfr.o.m. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvärdering av den genomfördakonkurrensutsättningen inom drift- ochunderhållsverksamhet,2. att beslutar upphäva tidigare fattat beslut ombolagisering av fr.o.m. den1januari 1996.
mot · GI02T311 · 1995-01-25 00:00:00 — I vårt nuvarande samhällsekonomiska läge med ett stortbudgetunderskott finns det anledning att inte bygga utbefintliga vägar till motorvägar. planerar attbygga ut på sträckan --tillmotorväg. För att spara pengar och för att inte satsa på enökad biltrafik, som inte överensstämmer med riksdagensbeslut om en bättre miljö, föreslås att inte göra dennautbyggnad.Genomfartstrafiken ligger på ungefär 4 500 fordon/dygn, men siffran blir något större i närhetenav . prognos för är ungefär 7 000 fordon/dygn. Detta gäller under förutsättning att såvälbilinnehav som bilutnyttjande ökar . Men medsatsning på en järnvägsutbyggnad och snabbtågstrafik är detovisst om prognos håller. Även om prognosenslår in är det inte samhällsekonomiskt försvarbart att byggaen motorväg för en så liten trafikmängd. kommeratt bli dubbelspårig på denna sträcka (--),vilket kommer att förkorta restiderna högst väsentligt. Dettaökar också järnvägens konkurrenskraft, så det finns skäl attanta, att de som förut pendlat fram och tillbaka med bil dåkommer att välja järnvägen istället. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att låta utreda eller omprövaVägverkets planer på motorväg på sträckan --.
mot · GI02T312 · 1995-01-25 00:00:00 — När det gäller saltning av vägar borde det bytas ut motuppvärmt grus eller halkföreningar och denna ersättningborde endast användas vid underkylt regn. Många kommunerhar vädjat om detta. Bl.a. i och länanvänder man ej salt. tvingas att ploga och sandaoch bilisterna får anpassa farten efter väglaget.Någon förändring av rutinerna från sida harinte märkts; de fortsätter med att salta i stället för att plogabort nysnö. Men 1994 var det salt blandat med vatten somvräktes över vägarna. Denna sörja torkar påvindrutorna vilket innebär en ännu större förbrukning avspolarvätska än tidigare, sämre sikt och troligen ännu värrerostangrepp på bilarna.Vid den internationella miljökonferensen i 1992antogs en arbetsordning, , vilken även antagit, för att minimeramiljöförstörelsen och bana väg för ett kretsloppstänkande.I denna anda hoppas vi att fattar ett förVägverket bindande beslut enligt lag (1985:426) omkemiska produkter 5§: Den som hanterar ... Därvid skall sådana kemiskaprodukter undvikas som kan ersättas med mindre farligaprodukter.Så mycket salt har kommit ner i grundvattnet att man ejkunnat använda privata brunnar utan kommunen har fått gåut med tankbilar till konsumenterna. Vid stora vägavsnittspeciellt med magra jordar har träden dött eller också stårbarrträden med hälften av barren röda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen föreslagits om saltning av vintervägarna.