ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Kr217 · 1995-01-25 00:00:00 — Arkivering av tryckta skrifter i binär form I tryckfrihetsförordningen 4 kapitlet, 4 § står följande attläsa: ''Om skyldighet att bevara exemplar av tryckt skrift förgranskning och att lämna exemplar av skrift till bibliotekeller arkiv föreskrives i lag.'' Detta innebär i praktiken atttryckta skrifter ska bevaras för framtida bruk. Det kan handlaom forskning, historiebeskrivning eller litterärt intresse. Kortsagt ligger ett stort allmänintresse i att skrifterna bevaras föreftervärlden. Även sådana som kan betraktas som småoch obetydliga kan bli ovärderliga i framtiden.Idag växer dock andra sätt att sprida information än via dettryckta ordet i vikt. Främst handlar det om möjligheten attsöka kunskap och information via datornätverk. För demsom söker en specifik kunskap underlättar datorn sökningenefter denna.Därför bör ovan nämnda lag (och till den anknutnadetaljlagar utanför grundlagen) ändras till att även omfattakrav på att lagra tryckta skrifter i binär form (somordbehandlingsfil eller dylikt).Då så gott som allt material som trycks har passeratgenom någon ordbehandlare, desktopprogram eller dyliktföreligger det inga större praktiska problem med en sådanlagstiftning, varken för myndigheter eller skriftframställare.De flesta trycksaker har någonstans under framställandetsgång passerat genom datorn. För det ytterst lilla antal skriftersom tillverkas utan dator borde det finnas möjlighet att''scanna'' in informationen.Denna arkiveringsform är naturligtvis inte tänkt att ersättanuvarande arkivering, som även blir nödvändig,utan mer som ett effektivt komplement.Att bygga upp ett digitalt bibliotek med alla svenskatrycksaker skulle också kunna underlätta för skapandet avdatabaser där dessa alster finns tillgängliga för allanätanvändare. Vissa lagstiftningstekniska problem kan dockskönjas med en sådan databas. Verkens immaterialrättsligastatus i ett lättillgängligt datanät och datafiler där individersåsikter redovisas (på grund av datalagen) är exempel påtroliga problem sammanknippade med sådana databas-arrangemang. Sådana lagtekniska problem bör regeringengranska närmare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arkivering av tryckta skrifter i binärform.
mot · GI02Kr218 · 1995-01-25 00:00:00 — Ett kvinnomuseum i Bergslagen En av de större utmaningarna inom historie- ochmuseisfären i är att synliggöra kvinnornashistoria. Järnhanteringen har varit grunden för Bergslagensvälstånd . Trots detta finns inte kvinnornasinsatser någonstans dokumenterade eller presenterade på ettöverskådligt sätt. Ett kvinnohistoriskt museum medBergslagsprofil bör därför etableras.I pågår ett tvärpolitiskt arbete för en sådanetablering. Med (av kommunen nyinköpta) SurahammarsHerrgård som grund vill man skapa förutsättningar för enmötesplats i genuin Bergslagsmiljö. Detta skall ske blandannat genom kulturarrangemang, kursverksamhet samt viaetablerandet av Kvinnomuseum Bergslagen.Ett övergripande syfte är att stimulera till debatt,diskussion eller fördjupade studier kring kvinnors villkor.Som en röd tråd genom projektidén löper tanken om attbygga broar mellan folkbildning och vetenskap, mellanengagerade entusiaster och bokligt bildade forskare. Dentvärpolitiska arbetsgruppen vill skapa en mötesplats förvetgiriga amatörer, folkbildare, etablerade forskare likvälsom för alla de engagerade och intresserade kvinnor och mänsom vill veta mer...Inom museets ram skall BergslagensKvinnosamlingar skapas. Där inventerar man tidigare ochpågående kvinnoforskning, samlar arkivmaterial ochinitierar relevant, ny forskning om kvinnors villkor på olikaområden. Knutet till denna samling byggs en framtidastudie- och forskarmiljö dit intresserade kan vända sig förinformation, kunskapsinhämtning, dokumentation etc. i eninspirerande miljö.Som nämndes inledningsvis är också utbildning en viktigdel av projektet. Redan nu pågår ett mycket gott samarbetemed vid universitet.Studiecirklar, föreläsningar och seminarier anordnas, och isommar genomförs Bergslagens kvinnodagar i samarbetemed i samt en radorganisationer. hoppas man kunna anordna ett''sommaruniversitet'' i Q-miljön vid herrgården.I museet vill man skapa möjligheter för en inspirerandekulturmiljö med kvinnoprofil där gästutställningar ur olikaperspektiv skildrar kvinnors liv -- i historien, i och iframtiden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett kvinnomuseum Bergslagen.
mot · GI02Kr219 · 1995-01-25 00:00:00 — är internationellt känt för förnämligtkonsthantverk och design -- det gäller såväl glas och keramiksom möbler. Många svenska museer har samlingar inomdetta område varav i är det mesttäckande.Museets samlingar är internationellt inriktade och omfattari dag ca 80 000 föremål. präglades museetsinsamling av föremål från förindustriell tid. utgörsamtida konsthantverk och design den huvudsakliga delen avmuseets nyförvärv.Sedan tillkomsten har museet bedrivit forskning kringformgivningens historia och utgivit publikationer om sinasamlingar. Till stöd för detta arbete, men också tillgängligtför studerande, forskare och allmänheten, äger museet ett avlandets större konstvetenskapliga bibliotek med ca 30 000volymer.Nu framförs önskemål om att borde ha ettformmuseum. Vi hävdar att det redan finns ett utmärktmuseum för konsthantverk och design, nämligen Röhsskamuseet som bör få det nationella ansvaret för Konst- ochindustridesign. Tanken stöds av som i sittbetänkande skriver:till museienheterna skall kunna knytas funktioner avnationellt intresse, som utförs på andra platser änStockholm. Det behöver inte ske genom förändrathuvudmannaskap utan kan också ta formen av avtal på visstid för att fullgöra uppgifter och funktioner, varomöverenskommelse nåtts. Detta förfarande kan t.ex. tillämpaspå i , där konst- och industridesignutvecklats i en form som har karaktär av riksintresse.Visserligen pågår en parlamentarisk utredning rörandeKulturpolitikens inriktning men eftersom diskussioner ochförberedelser för ett formmuseum i pågår, så ärdet av vikt att redan nu tar ställning till denna frågaoch ger regeringen det till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om .
mot · GI02Kr222 · 1995-01-25 00:00:00 — Skydd av vissa produktionslinjer inom industrin Vi skrev till /94 en motion om lagskyddeller annan åtgärd beträffande riksintressanta produktioner,bl.a. tillverkningen av .Det har framgått av pressen att ''känd servis kan blikulturmärkt'' i anledning av en till årets lagdmotion. Vi förstår därför att det i finns ett brettintresse för dessa frågor, varför vi upprepar vår motion frånfjolåret med förhoppningen att det kan bli en majoritet förfrågan vid riksdagsbehandlingen av motionen.Så här lyder vår motion i huvudsaklig upprepning:Sveriges industrihistoria är i många avseenden unik. Deninternationellt sett speciella form av industriorter som de s.k.bruksorterna utgör är i flera olika aspekter utomordentligtintressanta. Det kan gälla såväl kulturhistoriskt, turistisktsom teknikhistoriskt.Flera av dessa är genom kulturmiljövårdens lagstiftningskyddade i yttre avseenden: byggnader, yttre miljö samt ivissa delar av inre konstruktioner: masugnar, bessemerverk,brännugnar etc.Kvaliteter kan gå förloradeI allmänhet sker lagskyddet först en längre eller kortare tidefter att driften vid anläggningen lagts ned och börjatförfalla. Mycket av både turistiska, kulturhistoriska ochteknikhistoriska kvaliteter riskerar därmed att gå förlorade.En viktig frågeställning i detta avseende är möjligheten attkunna skydda i drift varande produktioner ellerproduktionslinjer av riksintresse. Frågan har senastaktualiserats mot bakgrund av att den finska koncernenHackmans inköpta porslinsfabrik avser attöverflytta tillverkningen av bl.a. den klassiska servisen ''Blåblom'' till Finland.Frågan har diskuteratsDet finns flera exempel från andra industribranscher.Frågan har belysts av det av tillsammansmed , industrins organisationer m.fl.grundade Industriorganisatoriskt forum.Frågan är komplicerad både ur juridisk och ekonomiskaspekt. kan ett lagskydd innebära att kunskap omäldre tekniker, design och produktionsförhållanden kanbibehållas.I vissa fall skulle en bibehållen tillverkning kunna blikommersiellt lönsam för turism och/eller samlarmarknaden.Frågan behöver en lösningDet finns all anledning att utreda dessa frågor närmare somett led i att dels förbättra kunskapen om vårt kulturarv, delspröva behovet av att komplettera vår lagstiftning inomkulturvårdsområdet, samt studera i vad mån turismnäringenskulle kunna gynnas av denna typ av åtgärder.När det gäller ''Blå blom'' är det kanske en lösning att ''K-märka'' produkten, eftersom det -- som vi påtalade i fjolåretsmotion -- finns en risk att de nya ägarna flyttar alltillverkning till . Kompetensen borde kunna behållasi . I tidningsartikeln hänvisades till möjlighetenav ett samarbete mellan kommun, ochTekniska högskolan i . På vilket sätt frågan bästkan lösas får en vidare utredning visa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skydda vissa produktionslinjer inomindustrin samt förutsättningen för turistnäringen atttillgodogöra sig de föreslagna åtgärderna.
mot · GI02Kr223 · 1995-01-25 00:00:00 — medlemskap i unionen har lett till enrad insatser för att förstärka gamla och tillskapa nya vägarför samverkan inom alla samhällssektorer. Det europeiskakultursamarbetet har i stor utsträckning kanaliseratsgenom och först iMaastrichtöverenskommelsen pekas kulturområdet ut somen angelägenhet för unionen.Vår bedömning är att det långsiktiga erfarenhetsutbytet iEuroparådets regi, när det gäller t.ex. organisation förkulturpolitiskt utvecklingsarbete, framgent är ennyckelfaktor för att skapa sammanhållning och förståelsefolken emellan i hela . Det stora engagemang som finns för detta arbete inom skall särskiltnoteras. För att ta de nya möjligheterna inom EU-samarbetettillvara krävs nu emellertid nya grepp. börfå i uppdrag att utveckla nätverkssamarbete inomkulturforskningsområdet till bl.a. universitet, högskolor,fackhögskolor, landsting och kommuner.De kulturpolitiska arbetsformerna i de nordiska ländernahar rönt stort intresse och bl.a. har engranskning inom ramen för s.k. länderförhörägnats svensk kulturpolitik. Såväl underlagsmaterial somrapporter har därvid blivit tillgängliga på främmande språk,och detta har i sin tur lett till att i flera fall valts somsärskilt studieobjekt vid exempelvis olika slag avuniversitetsutbildningar av kulturfunktionärer i olika länder.Detta är en fint exempel som visar hur den praktiskatillgängligheten till forskningsresultat är en viktig faktor närdet gäller att lägga grunden för kunskapsuppbyggnad ochlångsiktigt samarbete. Det finns också anledning att genomutveckling av snabba nätverkskontakter stimulera och göraden kulturinriktade forskning som förekommer på olika hålli vårt land lätt tillgänglig för olika samarbetspartners inomoch utom landet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nätverkssamarbete inomkulturforskningsområdet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att göra viktigasvenska forskningsresultat inom kulturområdet tillgängligapå främmande språk.
mot · GI02Kr226 · 1995-01-25 00:00:00 — Nationellt centrum för blåsmusik i Blåsmusiken är en del i det samlade kulturutbudet somhitintills inte fått den nationella uppmärksamhet denförtjänar. Blåsmusiken är en folkrörelse och också eninternationell rörelse. Liksom i ägnar sig mångaunga och gamla, amatörer liksom professionella runt om ivärlden åt denna musikform.Den svenska blåsmusikrörelsen behöver nu få en nationellstimulans för framtiden. Ett nationellt centrum för blåsmusikskulle kunna vara en sådan injektion och stärka Sverigesställning som en av världens ledande blåsmusiknationer.Östgötamusiken har gamla anor och har under senare årgått från det militära till symfonisk musik. Sedan 1993arbetar Östgöta Blåsarsymfoniker med en liten fast anställdstomme musiker vilken kompletteras vid behov och efterambition. Detta innebär att verksamheten kan bedrivas på ettmindre kostnadskrävande sätt som ett stort antalfrilansmusiker kan beredas arbetstillfällen. Östgötamusikenskulle kunna vara en bas för ett nationellt centrum förblåsmusik som behöver komma till stånd. Man skulle bl akunna verka för:att de traditioner och kunskaper somskapats inom blåsmusiken i landet bevaras,att repertoarenutvecklas och genren utvecklas konstnärligt,att bevakanationell och internationell utveckling och att forskningbedrivs,att ansvara för att ta internationella kontakter ochatt dessa förmedlas ut i landet,att initiera samverkan inomlandets blåsmusikverksamhet,att genom turnéverksamhetkunna vara en nationell konsertgivare och även representeraSverige internationellt,att ytterligare utvecklalänsmusikreformen, dess mål och intentioner.Om Östgötamusiken skulle få uppdraget att bli basen förett nationellt centrum för blåsmusik vore det till gagn för densamlade blåsmusikrörelsen i . Denna frågeställningbör nu utredas så att beslut kan fattas /96. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning för inrättande av ettnationellt centrum för blåsmusik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Östgötamusiken skall varabasen för detta nationella centrum.
mot · GI02Kr231 · 1995-01-25 00:00:00 — Funktionshindrades tillgång till radio och television Regeringen har påbörjat arbetet med nya avtal med publicservice-företagen. Mycket talar också för att ett nytt avtalkommer att träffas även med TV4. I dessa sammanhang ärdet viktigt att funktionshindrades tillgång till radio ochtelevision beaktas.I slutbetänkande av handikapputredningen ''Ettsamhälle för alla'' (SOU 1992:52) anförs bl a beträffandepublic service-företagens verksamhet, att ''Genom dentekniska utvecklingen och övergången till digitalasändningar blir det möjligt att sända handikappanpassadeprogram eller radiotidningar utan att inkräkta på andrasändningar. föreslår därför att detgenom avtal mellan programföretagen och staten reserverassändningsutrymme för denna typ av sändningar''.Beträffande krav på andra marksända kanaler, föreslårHandikapputredningen, ''att man i framtidakoncessionsavtal mellan staten och fristående TV-företag isändningstimmar anger respektive företags åtagande. mening bör samma krav på anpassning avutbudet ställas som på de avgiftsfinansierade företagen''.Enligt uppgift har man i bedrivit ett EU-projektmed syftet att göra televisionen tillgänglig för synskadade.Såväl metoder som teknik har tagits fram. Verksamheten harvarit mycket uppskattad, och rönt stort intresse även frånandra länder.Mot denna bakgrund är det nödvändigt att regeringen ikommande avtal med såväl public service-företagen somandra marksända kanaler beaktar vad som framförts avHandikapputredningen, samt att ABåläggs uppgiften att göra sitt utbud tillgängligt även försynskadade. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om funktionshindrades tillgång tillradio och television i public service-kanalerna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om funktionshindrades tillgång tillradio och television i privata marksända kanaler.1
mot · GI02Kr232 · 1995-01-25 00:00:00 — Handikappanpassning av televisionens programutbud TV är en av landets största kulturförmedlare och antaletkanaler som sänder program på svenska blir allt fler. Trotsdetta har insatserna för att göra mediet tillgängligt förhörselskadade begränsats till delar av SVT:s programutbud.Även handikapputredningen (SOU 1992:52) konstaterade atttillgången på ett brett radio/TV-utbud förhållandevis harminskat för människor med funktionshinder.I avtalet mellan staten och fastställsatt programutbudet på svenska språket skall utgöra minsthälften av programutbudet. Vidare att programutbudet skallutformas så att utrymme ges åt en mångfald av åsikter ochmeningsriktningar.I avtalet saknas regler om särskilda hänsyn till gruppermed funktionshinder. Många hörselskadade och synskadadeutestängs från möjligheten att ta del av det svenskspråkigaprogramutbudet, då dessa varken textas ellerteckenspråktolkas.Avtalet strider mot det kulturpolitiska målet omyttrandefriheten och förutsättningarna att utnyttja dennafrihet samt målen om att beakta eftersatta grupperserfarenheter och behov.I en paneldebatt som anordnades av på deras förbundsstämma utlovade samtligapartirepresentanter sitt stöd för att vid förhandlingar medpublic service-företagen (ev också TV4) i avtalet få med enklausul om att göra programmen tillgängliga förfunktionshindrade. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid förhandlingarna om ett nyttavtal mellan staten och public service-företagen ta uppfrågan om att göra TV-programmen mer tillgängliga förfunktionshindrade,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid förhandlingarna om nyaavtal mellan staten och fristående företag ta upp frågan omatt göra TV-programmen mer tillgängliga förfunktionshindrade.1
mot · GI02Kr233 · 1995-01-25 00:00:00 — Kultur i vidaste mening brukar definieras som odling.Kultur inrymmer vårt arv i vid mening: språk, litteratur,konst, teater, musik, men också ett materiellt kulturarv sombyggnader och föremål i vardagen men också i arkiv ochmuseer. Allt detta skall vårdas och utvecklas. Traditionerskall föras vidare. Nya kulturyttringar skapas. Kultur ochkulturliv är en ständigt fortgående process som skall förasvidare till kommande generationer.Kultur har ett värde i sig även om kulturyttringar av skildaslag värderas helt olika av olika människor. Dock finns enbred enighet om värdet av att ha tillgång till olika former avkulturyttringar. Vi vill kunna läsa köpta eller lånade böcker,gå på teater, lyssna på musik eller gå på bio och museer. Vivill kunna lära oss slöjda, sy eller binda böcker.Det finns en tendens att se kulturen som ett redskapför att nå andra mål. Kultur ses som lokaliseringsfaktor ellersom ett medel att öka demokratin och kulturyttringar är endel i yttrandefriheten. Vi vänder oss mot att motiverakulturverksamhet på detta sätt. För att kulturen skall kunnaleva, vitaliseras och vidareutvecklas måstekulturverksamheten erkännas ha ett värde i sig.Kultur har fått stadigt växanderesurser. Kulturområdet har inte på långt när drabbats likahårt som andra områden av besparingar.Att det finns en stark vilja att själv svara för betydandekulturkostnader är tydligt på en rad områden.Ungdomsmusiken är kanske det tydligaste exemplet trots attdet även inom dessa områden finns en rad stödformer bl.a.genom studieförbundens verksamhet.Kraven på en med allmänna medel finansierad kultur ökarständigt. Dessa önskemål kommer i nuvarandestatsfinansiella läge inte att kunna infrias.För att inte kulturområdet ständigt skall drabbas avnedskärningar enligt ''osthyvelprincipen'' måste enligt vårmening en större tydlighet skapas beträffande vad som skallvara ett statligt ansvar för kulturverksamheten. Som det nuär finns det nästan inga kulturformer som inte åtnjuter stödi någon form. För att värna kulturen och för att koncentrerasig på det allra viktigaste anser vi att bör fastställavad som bör vara ett statligt ansvar på kulturområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturens egenvärde,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att precisera detstatliga ansvaret på kulturområdet.
mot · GI02Kr235 · 1995-01-25 00:00:00 — fördelas de statliga kulturanslagen med sexgånger så stora anslag per stockholmare som per göteborgareeller Malmöbo.Detta kan inte få fortsätta i längden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fördelningen av kulturanslagen.
mot · GI02Kr236 · 1995-01-25 00:00:00 — Landsortsteatern spelar en betydelsefull roll såväl i dennationella teaterhistorien som i den enskilda stadens kultur-och nöjesliv. Det har dock inte avspeglat sig i samhälletsinsatser på detta område. I finns en av få bevaradeteaterlokaler . I anslutning till denna finnsett unikt teaterhistoriskt museum.Att ge möjlighet för med Teaterhistorisktmuseum att utveckla ett dokumentationscentrum förlandsortens teater och teaterhistoria vore mycket värdefullt.Inte minst som komplement och samarbete med det arbetesom bedriver.Verksamheten tog sin början med enutställning på , där för förstagången landsortsteaterns framväxt presenterades i en samladexposé. Utställningens många besökare bekräftar det storaintresse denna fråga har inom forskarvärlden och hosbranschfolk och en bred allmänhet.I dag bedriver Gamla teatern med Teaterhistoriska museetföljande verksamhet:Teaterföreställningar med:sommarprogramskolföreställningarturnéer i landetMuseum och dokumentation medbasutställningtillfälliga utställningardokumentation och forskningKursverksamhet och utbildning medföreläsningartillfälliga kurserseminarier och fördjupningskurserTrots de kommunala och landstingskommunala bidragenhar Gamla teatern med i möjlighet att utan statligt stöd utveckla verksamheten.Jag vill därför föreslå att museets framtid behandlas av enutredning vars syfte skall vara att se över samordnings- ochresursfrågor för de teaterhistoriska museerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om deteaterhistoriska museerna enligt vad i motionen anförts.
mot · GI02Kr238 · 1995-01-25 00:00:00 — Liksom teckenspråket är viktigt för hörselskadadesutveckling av sociala kontakter och möjligheter till ett aktivtliv är också punktskriften viktig för synsvaga och blinda.De blinda behöver utveckla sitt skriftspråk för att meddelasig med andra, anteckna och skriva i alla situationer som vibehöver i vårt dagliga liv. De behöver också kunna läsapunktskrift. Talböcker och taltidningar är en viktig del avderas liv men punktskriften kan inte nog belönas.Miljöpartiet de gröna anser att frågan är angelägen och villdärför tillskjuta en miljon för att landets enda bokklubb medpunktskrift skall kunna bibehållas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attett anslag på avsätts för .