mot · GI02Jo609 · 1995-01-25 00:00:00 — Innehåll 1 Sammanfattning 2 2 Miljöpolitiska framsteg 2 3 Marknadsekonomi för en bättre miljö 4 3.1 Ekonomisk tillväxt 5 4 Prioriteringar i miljöarbetet 5 4.1 Människor prioriterar bra miljö 6 5 Marknadsekonomin och rättsstatens möjligheter 6 5.1 Ekonomiska styrmedel 6 5.1.1 Inför system med utsläppsrätter 7 5.1.2 Skatteväxling 7 5.2 Lagstiftningens ramar 8 5.2.1 9 6 Miljöarbetet i EU10 6.1 Målsättningar10 7 En bättre klimatvård11 7.1 utsläpp12 7.2 Energipolitiken13 7.3 Trafikens inverkan13 7.4 EU och klimatpolitiken14 7.5 En offensiv klimatvårdsstrategi14 8 Motverka försurningen15 8.1 utsläpp15 8.2 Kalkningsinsatserna16 8.3 EU och försurningen16 8.4 Brist på marknadstänkande förvärrar problemet17 9 Motverka övergödningen18 9.1 Investeringar i våtmarker18 10 Miljöproblemen måste lösas19 10.1 Skärpta utsläppskrav20 10.2 Biologisk mångfald21 10.3 Kretsloppsarbetet bör drivas vidare21 10.4 uppmuntrar miljöansvaret22 11 Hemställan231 SammanfattningUnder den förra mandatperioden gjordes viktiga framstegpå miljöområdet. En utveckling mot ökat kretslopp inleddes,en ny skogsvårdslagstiftning infördes och användningen avekonomiska styrmedel ökade. Dessutom lades ett förslag tillsamlad miljölagstiftning i en ny miljöbalk.I framtidens miljö kommer det gemensamma miljöarbetetinom EU att ge nya möjligheter att påverka ochförbättra de europeiska insatserna för en god miljö. Genomsamarbete över gränserna finns möjlighet att möta degemensamma miljöproblemen med en större kraft än vad varnation för sig kan uppnå. föreslår att iEU-arbetet skall prioritera de gränsöverskridandemiljöproblemen och verka för att miljö- och energiskatterutformas så att de motverkar miljöförstöring.Den svenska miljöpolitiken inom det europeiskasamarbetet bör ha som mål att bevara de svenska miljökraveninom de områden där dessa är högre än inom EU ochsamtidigt verka för en anpassning av de gemensammareglerna till den svenska nivån. Vidare bör målet vara att tabort politiska regleringar inom EU som förhindrar en godutveckling på miljöområdet. Det skall dessutom vara enviktig målsättning att stärka det europeiska samarbetetsintresse för miljö.Moderaterna föreslår att den svenska klimatstrategin skallskärpas. Utsläppen skall minskas till år 2005jämfört med . Speciell uppmärksamhet måste riktas motutsläpp från trafiken. Vidare måste kärnkraftens betydelseför att hålla koldioxidutsläppen på en låg nivå belysas bättre.Vi föreslår också ökade åtgärder mot övergödningen.Förutom en minskning av trafiksektorns utsläpp krävs ökadeinvesteringar i våtmarker. Genom återställande av en del avvåtmarksarealen vinner man inte bara framgång när detgäller att minska läckaget av närsalt. Åtgärden kan också fåen paraplyeffekt för den biologiska mångfalden.2 Miljöpolitiska framstegSom en av fyra huvudpunkter i den regeringsförklaringsom presenterades av den borgerliga regeringen ingickatt forma en långsiktig och hållbar utveckling mot en renmiljö. --1994 togs flera viktigabeslut.På två områden genomfördes principiellt betydelsefullaförändringar som innebar att miljöansvaret fördes bort fråncentrala beslut och decentraliserades till marknaden. Delslades grunden för en ny kretsloppslagstiftning som innebäratt avfallsproblemen skall lösas av företagen påett förebyggande sätt istället för att det allmänna ansvarar föratt avfallsproblemen löses i efterhand, dels infördes en nyskogsvårdslag där miljömålet prioriterats högre och somsamtidigt innebär att besluten inom skogsbruket inte längredikteras centralt utan fattas av den enskilde skogsbrukaren.Nu är det åter tillåtet att behålla gammelskog samt att väljaatt plantera lövskog i stället för barrskog på markerna.Ett viktigt framsteg för miljöpolitiken var även beslutet omgrundlagsskydd för äganderätten. Ett starkt skydd förgrundläggande rättigheter som skapar förutsättningar attsätta ett pris på naturen och naturresurserna kan inteöverbetonas från miljövårdssynpunkt. Utan väl skyddadeoch definierade äganderätter undervärderas miljön med dålighushållning, rovdrift och miljöförstöring som följd.Regeringen genomförde och föreslog följande nyheter vadgäller ekonomiska styrmedel:Energiskatteomläggningen1993 stärkte miljöprofilen på energiskatterna genom attrabattreglerna togs bort. Energiskatteuttaget ökades med 600miljoner kronor . Användningen av biobränsle harökat till följd av skatteomläggningen.Kväveoxidavgiftensom tas ut på större förbränningsanläggningar kommer attbreddas och därmed att omfatta fler anläggningar, enligtredan fattat beslut.Förslaget till miljöbalk öppnade förhandel med utsläppsrättigheter, genom att gemensammautsläppstillstånd föreslogs.Miljöavgift på kadmium ihandelsgödsel infördes.Regeringen lade ett förslag ommiljöklassning av bensin.Skatteskillnaden ökades mellanblyfri bensin och blyad bensin. Blyad bensin fasades ut frånmarknaden.Vegetabilisk och animalisk olja som ingår i enbränsleblandning befriades helt från energi- ochkoldioxidskatt från den 1 augusti 1993.Möjligheter till att bättre utnyttja strandnära områden förbebyggelse har genom ny lagstiftning ökat i de delar avSverige som är både glest befolkade och som har långa sjö-och kuststräckor. I besluten skall hänsyn till den biologiskamångfalden tas, vilket inte gällde tidigare.Miljöstödet till och ökade kraftigtunder . Väsentliga belopp satsades påmiljöbistånd både av miljö- och naturresursdepartementetsanslag och ur det årliga miljardanslag som hanterades viautrikesdepartementet. har bidragit medbetydande belopp till ett åtgärdsprogram för somarbetats fram av HELCOM, en särskild kommission inomramen för Helsingforskonventionen. /93--1994/95 har avsatts för detta ändamål.Därutöver har en betydande satsning på 292 miljoner kronorunder tiden /92--1994/95 gjorts på kärnsäkerhet ochstrålskydd. På miljösatsningar inom energisektorn har 242miljoner kronor satsats mellan 1992/93 och 1994/95. Till deviktigaste satsningarna hörde också stöd tilllantmäteriverksamhet och avloppsreningsverk i Baltikum.Lantmäteriverksamheten är av grundläggande betydelse föratt lyckas med privatisering av mark och sätta ett pris påmiljö och naturresurser i de forna socialiststaterna.En stiftelse för miljöstrategisk forskning inrättades.Stiftelsen tilldelades av de ca 10 miljarder kronorur de avskaffade löntagarfonderna som tillfördesforskningen.En proposition om införande av en miljöbalk lades iriksdagen. Genom denna skulle ha fått ett effektivaresanktionssystem på miljöområdet, skärpta straff förmiljöbrott, miljökvalitetsnormer,miljökonsekvensbeskrivningar, nya styrmedel och en meröverskådlig lagstiftning. Tyvärr har dessa förändringar ställtsin tills vidare av den tillträdande regeringen. I ett särskiltavsnitt i denna motion tar vi upp frågor kring miljöbalken.3 Marknadsekonomi för en bättre miljöI ett fritt och öppet samhälle är förutsättningarna bäst föratt uppnå en god miljö. Det är endast i ett fritt och öppetsamhälle med marknadsekonomi man finner tekniskutveckling, mångfald, valfrihet mellan olika alternativ,marknadsmekanismer, tillväxt och äganderätt. Endemokratisk insyn är också nödvändig i ett samhälle där mantar hänsyn till miljön.Tvärtemot vad många tror hör förbud och regleringar inteihop med en bra miljöpolitik.När planekonomierna i öppnades så avslöjadesen miljöförstöring av ofattbara mått. Den enskilde individenhade fråntagits sina rättigheter och sitt ansvar, vilket fickförödande konsekvenser. Politiska beslut och centralplanering tog inte hänsyn till något pris för miljön och kundeomöjligen ersätta bortfallet av ett decentraliseratbevarandeansvar hos varje enskild individ.För att garantera att miljöhänsyn tas vid alla beslut krävsdefinierade och skyddade äganderätter. Ägaren av mark haralltid ett intresse av att hålla naturen ren och fri från skador.Det man äger, det vårdar man. En skogsägare som får sinskog eller sin mark förstörd drabbas av enförmögenhetsförlust. Som en naturlig följd av detta agerarhan så att skadorna minimeras. Genom rättssystemet kan hanföra sin talan mot dem som skadar hans egendom.Äganderätten är en grundläggande förutsättning för att allaaktörer skall slå vakt om det bästa för miljön.Avregleringar och marknadsekonomiska reformer ledertill att man tar bättre hänsyn till miljökostnaderna isamhället. En politik som bygger på en fungerandemarknadsekonomi är en bra miljöpolitik.Verkligheten bjuder på flera exempel där marknaden frånmiljösynpunkt visat sig vara effektivare än regleringar.Utsläppen av klorerade organiska ämnen från massaindustrinär mindre än en tiondel jämfört med för tio år sedan.När marknaden började efterfråga klorfri pappersmassatvingades industrin att anpassa sig blixtsnabbt. Utsläppenligger nu långt under de föreskrivna gränsvärden sommyndigheterna satt upp beroende på att myndigheterna intehunnit med i utvecklingen.Exemplet med pappersmassa visar vidare hur näringsliveti en marknadsekonomi kan förnya sig tack vare hårdaremiljökrav från marknaden. betraktades pappersmassasom en ren bulkvara med ett gemensamt pris och begränsadförädlingsgrad. Utvecklingen av miljövänliga massakvalitéerhar ändrat på detta. Speciella kvalitéer med egnaproduktnamn och egen marknadsföring har tagits fram. Fördessa kvalitéer kan företagen ta ut ett högre pris.Insikt om betydelsen av en levande och fungerandemarknadsekonomi bör ligga till grund för den framtidamiljöpolitiken.3.1 Ekonomisk tillväxtEn hög ekonomisk tillväxt är en nödvändig förutsättningför att kunna lösa de globala miljöproblemen. ''Ekonomisk tillväxt, social utveckling och utrotande avfattigdom är de viktigaste prioriteringarna förutvecklingsländerna och är i själva verket en förutsättning föratt de nationella och globala målen om en hållbar utvecklingskall uppnås.'' (), liksom ,betonar mycket tydligt att ekonomisk tillväxt är nödvändigför att göra det möjligt att investera i ny teknik och utvecklanya miljövänliga lösningar. Endast en öppenmarknadsekonomi kan skapa en sådan tillväxt.Marknadsekonomiskt tänkande är dessutom nödvändigt föratt skapa den effektiva resurshushållning som krävs för attnå en långsiktigt hållbar resursförsörjning.Marknadsekonomierna inom har nått en fas iutvecklingen där de kan upprätthålla och öka produktionenav basvaror men ändå minska energiåtgången i denna sektor.Marknaden har tvingat fram ökade krav på produktion ochvaror.Mellan 1973 och 1990 har energieffektiviteten ökat med30--för nya bostäder, 20--för nyahushållsapparater och 40--för nya flygplan.Den västtyska industrin minskade sin samladeenergiförbrukning mellan 1973 och 1988.Under samma period utgjorde den västtyska industrinmotorn i den europeiska ekonomin och bidrog till en stabilekonomisk tillväxt.I-länderna måste ställa krav på länderna i tredje världen attgöra marknadsekonomiska reformer. Å andra sidan måste i-länderna visa handelspolitisk öppenhet och en storgenerositet när det gäller att dela med sig av ny teknik ochny kunskap.4 Prioriteringar i miljöarbetetSom grund för miljöpolitiska beslut måste finnas en välavvägd bedömning över vilka miljöproblem som är viktigastatt hantera. Det innebär inte att man kan strunta i andramiljöproblem. Men däremot kan en sådan bedömning utgöraen ledning för vad staten skall prioritera i av knapparesurser.I och med inträde i EU bör miljöarbetet inom EUbli ett prioriterat område för svensk miljöpolitik. Skälet tilldet är att möjligheterna att lösa typiska svenskamiljöproblem är större i ett samarbete mellan många staterän genom ensidiga, nationella beslut. Klimatfrågan börprioriteras högt mot bakgrund av dess globala effekter.Försurningen tillhör vårt allvarligaste nationellamiljöproblem p.g.a. känslighet för surt nedfall. Motbakgrund av vår geografiska placering spelar ocksåutvecklingen på miljöområdet i och roll för vår egen och miljö.Till prioriteringarna hör också att inom statens ram göraen avvägning mellan miljösatsningar och andra satsningar.Staten måste slå vakt om att göra den typ av satsningar sombara staten kan göra. En oförmåga från statsmakternas sidaatt göra nödvändiga besparingar på transfereringssystemenleder ofrånkomligen till att andra verksamheter måstedrabbas hårdare av både skattehöjningar och besparingar.Bra miljöpolitiska prioriteringar bygger även på förmåganatt kunna bortse från symbolfrågor och fatta rationella beslutpå miljömässiga grunder. I av knappa resurser finnsinget utrymme för symbolpolitik.4.1 Människor prioriterar bra miljöFramtidens generationer kommer att ställa stora krav påmiljön. Både miljön där framtidens människor bor ochtillbringar sin fritid samt miljön där de arbetar måste uppfyllahögt ställda krav. Vidare kommer framtidens människor inteatt acceptera att arbeta i företag som skadar miljön ellerframställer produkter som inte håller högt ställda miljökrav.I framtidsbedömningen måste också ingå att människornablir alltmer rörliga. Speciellt den välutbildade arbetskraftenfår allt större möjligheter att söka arbete och bosätta sig iandra länder.Mot bakgrund av ovanstående kan man dra slutsatsen attSveriges och de svenska företagens miljömässiga statuskommer att bli en framtida konkurrensfaktor i kampen ommänskliga resurser och kapital. Miljönackdelar kommer attstraffa sig på samma sätt som höga skatter, brister iinfrastrukturen eller andra konkurrensfaktorer.Ett land som brister i omsorg om miljön kommer därför attbli lämnat på efterkälken. Väljer vi att satsa våra begränsadeekonomiska resurser på en överdimensionerad offentligsektor minskar utrymmet för miljösatsningar. Samma sakgäller om vi inte ser de verkliga problemen utan investerar imiljöpolitiska symbolfrågor.Moderata Samlingspartiet anser att det ska vara ettsjälvklart ansvar för varje generation att väl förvalta naturenoch lämna över den till nästa generation att förvalta denvidare.5 Marknadsekonomin och rättsstatens möjligheterEn oundgänglig del i en god miljöpolitik är att staten tarett ansvar och skapar vissa ramar för verksamheten.Marknadsekonomin ger inom dessa ramar möjligheter sominget annat ekonomiskt system kan ge.5.1 Ekonomiska styrmedelEkonomiska styrmedel i form av skatterabatter,miljöavgifter eller utsläppsrätter är vägar att styrautvecklingen i miljövänlig riktning utan att tillgriparegleringar.Sådana styrmedel förutsätter marknadsekonomi. För attstyrmedlen skall ha positiv effekt krävs olika valmöjligheterpå marknaden. Vidare krävs fri konkurrens, fri prisbildning,fri handel och fria informationsflöden.Moderaterna drev tidigt kraven på ekonomiska styrmedeli miljöpolitiken. Tack vare ett moderat initiativ i riksdageninfördes exempelvis en skatterabatt på katalysatorförseddabilar innan de skärpta reningskraven blev obligatoriska. Tackvare skatterabatten såldes 450.000 bilar medkatalysatorrening /89 som annars troligenhade saknat sådan rening. Det var först i slutet av 1980-taletsom socialdemokraterna och en politisk majoritetaccepterade tanken på miljöavgifter och miljöskatter. harSverige en rad ekonomiska styrmedel av vilka flera införtsoch förbättrats av den borgerliga regeringen.Förutom att utveckla styrmedlen i bör vi nuprioritera införandet av ekonomiska styrmedel inom EU.Eftersom andel av EU:s totala konsumtion ochproduktion begränsar sig till 2--skulle styrmedlenfå avsevärt större effekt om de brukades i hela EU. Sverigebör därför föra upp frågan om ekonomiska styrmedeli det miljöpolitiska arbetet inom EU. De områden som börprioriteras är försurningsproblematiken och klimathotet, därantingen olika system för miljöavgifter eller införande avöverlåtelsebara utsläppsrätter bör kunna bli aktuella.5.1.1 Inför system med utsläppsrätterÖverlåtelsebara utsläppsrätter är ett gammalt moderatkrav. Efter det att drivit frågan i bl. a. riksdagenunder en lång följd av år accepterade även andra partiertanken och utsläppsrätter kunde därmed föras in i denborgerliga regeringens förslag till miljöbalk. Även om det nufinns tecken på att även socialdemokraterna har accepteratutsläppsrätter som ett styrmedel i miljöpolitiken har mangenom att återkalla propositionen om miljöbalk som en avsina första åtgärder i regeringsställning hindrat möjlighetenatt pröva systemet och den vägen förbättra miljön i Sverige.Bland framtida styrmedel bör överlåtelsebarautsläppsrätter prövas i och även föreslås imiljöarbetet inom EU. Vi vill att skall driva fråganom att införa system med handel med utsläppsrätter på eneuropeisk bas. Därigenom skapas ett system där utsläppenfrån förbränning av bränslen i stationära anläggningarbringas ner.Fördelen med ett system där man tvingas köpa rätten attgöra utsläpp är att det leder till kostnadseffektivainvesteringar för minskade utsläpp. Regeringen bör snaraståterkomma till med ett förslag till möjlighet attpröva överlåtelsebara utsläppsrätter i Sverige.5.1.2 SkatteväxlingSkatteväxling, d.v.s. övergång från skatt på arbete ochkapital till skatt på miljöförstöring, är en principielltintressant metod som förtjänar att studeras närmare.Uppenbart är att den höga beskattningen på arbete ochkapital i kräver offer i form av sämre välfärd, högarbetslöshet och kapitalflykt, vilket närmare beskrivs i vårekonomisk-politiska motion.Vi skall leva upp till de krav som ''Polluter Pays''-Principen ställer. Den som orsakar skador på egendom ellermiljö skall också stå för kostnaderna. En av flera vägar attverkställa PPP är att använda miljöavgifter som sedananvänds för att täcka skadorna. Denna lösning skallsjälvklart väljas där det passar. Det är exempelvis lämpligareatt statens kostnader för kalkning av sjöar täcks av skatter påutsläpp av svaveldioxid och kväveoxider än att kalkningenbetalas av skatter på arbete och kapital. Staten bör därförlöpande sträva efter växlingar och förändringar iskattesystemet mot ökad användning av miljöskatter i syfteatt rättvist belasta olika verksamheter. Miljön får dock intebli en täckmantel för att höja skatter i andra syften.En skatteväxling i stor skala kommer dock att innebärasvårigheter om den skall genomföras av ensamt. Ettlitet och exportberoende land kan inte förändra miljöskatterså radikalt som krävs för att kompensera sänkningen avandra skatter, utan att det drabbar konkurrenskraften.Däremot finns det ett intresse för att man inomEuropa får en likartad beskattning av koldioxidutsläpp. Fleraländer tillsammans har i nära samarbete större möjligheteratt utföra växlingar mellan skatt på arbete och skatt påmiljöförstöring.Ytterligare ett problem med skatteväxling är attmiljöskatter inte ger tillräckligt stabila skattebaser. Ettskattesystem som i alltför hög utsträckning är baserat påmiljöskatter kommer inte att bli långsiktigt uthålligt. Högremiljöskatter kommer att leda till att de beskattade utsläppenminskar, vilket också är syftet. I ett längre perspektiv skall staten därför intebygga upp förväntningar på att få större inkomster frånmiljöskatter än att de finansierar miljöarbetet.I stället för att ersätta dagens stabila skattebaser med nyaosäkra skattebaser bör vi inrikta arbetet på att ändra i deskatter som drabbar företag så att miljöprofilen blir skarpare.5.2 Lagstiftningens ramarDär ekonomiska styrmedel inte fungerar för att drivautvecklingen åt rätt håll måste staten använda lagstiftning. Itakt med att belastningen på naturen ökar och vetskapen omekologiska samband förbättras behöver gränsvärden, förbudoch andra regleringar i miljölagarna revideras och skärpas.Det finns naturligtvis också miljöutsläpp som inte kanaccepteras överhuvudtaget. I sådana fall lämpar sig självklartinte ekonomiska styrmedel.Miljölagstiftningen måste göras överblickbar och etteffektivt sanktionssystem måste införas.Viktigt är också att miljölagstiftningen bygger pårättsstatens principer och ger var och en möjlighet att se vargränsen mellan det tillåtna och otillåtna går. Liksom när detgäller all annan brottslighet skall de som bryter motmiljölagarna riskera straff som står i relation till brottetsomfattning.Den medborgare som på olika sätt drabbas av miljöskadligverksamhet bör enligt vår mening ha en stark rättsligställning som gör att han kan hävda sin rätt gentemot demsom skadar hans egendom. Det frammanar ökat ansvar hosdem som förorenar. Därigenom förebyggs miljöskador.Som komplement till ekonomiska styrmedel böranvändningen av miljökvalitetsnormer ochmiljökonsekvensbeskrivningar öka. Miljökvalitetsnormer,som redan finns inom EU, innebär att högsta nivå för olikamiljöstörningar anges. Införandet av miljökvalitetsnormer iSverige har försenats allvarligt av socialdemokraternagenom att propositionen om miljöbalk återkallats.Miljökonsekvensbeskrivningar bör krävas för flerverksamheter . var med att krävadetta och anser vi att kraven bör skärpas i enlighet med detförslag till miljöbalk som lades av den borgerliga regeringen.Tanken med miljökonsekvensbeskrivningar är attmiljöfrågorna skall bli bättre genomlysta i samband medolika projekt i syfte att skapa ett bättre beslutsunderlag.Därigenom ökar möjligheten att finna miljömässigaförbättringar.5.2.1 MiljöbalkenGenom beslutet att återkalla propositionen om miljöbalkhar den socialdemokratiska regeringen kraftigt försenat enväsentlig skärpning och förnyelse av miljölagarna.Miljöbalken skulle ha trätt i kraft den 1/7 1995 enligt denborgerliga regeringens förslag. kommer tidigast1997 att få en modern miljöbalk i lagstiftningen.Den borgerliga regeringens förslag till miljöbalk innebäratt vi får en sammanhållen och effektiv lagstiftning. Straffenmot miljöbrott borde skärpas. Införande av s.k. gemensamma villkorkommer att möjliggöra en variant av utsläppsbubblor dvs.fastställande av en viss högsta mängd utsläpp inom ett visstgeografiskt område, inom vilket kommun och företag kansälja rätten att släppa ut en viss mängd. Vissa av deskärpningar som föreslogs av den borgerliga regeringen tillmiljöbalk var ett resultat av EU-anpassning; exempelvis deregler som införs för miljökonsekvensbeskrivningar ochmiljökvalitetsnormer. Det innebär att de regler som finns iEU skall finnas med i svensk miljölagstiftning.Regeringens skäl att dra tillbaka förslaget till miljöbalk äroförståeligt. I debatten har visserligen framförts att straffenför miljöbrott borde skärpts mer. Men de straffskärpningarsom förslaget innehåller har dock socialdemokraternaavvisat redan förra gången de satt i regeringsställning.Genom den borgerliga regeringens förslag till miljöbalkeffektiviseras sanktionssystemet snabbt och effektivt tackvare de miljöskyddsavgifter som skall tas ut då någon brytermot givna tillståndsvillkor. Dessutom skärps övriga straff.Socialdemokraterna har som ett argument motmiljöbalksförslaget dessutom hävdat att skogsvårdslageninte omfattas av reglerna för miljökonsekvensbeskrivningari förslaget till miljöbalk. Detta beror dock på att denborgerliga regeringen införde särskilda regler ommiljökonsekvensbeskrivningar i skogsvårdslagen. En dubbelreglering är meningslös.I valrörelsen utpekade socialdemokraternavattenlagens utelämnande i den borgerliga regeringensförslag till miljöbalk som ett huvudskäl till att kräva att denskulle omarbetas. Detta agerande var mycket märkligt så tillvida att socialdemokraterna inte yttrade något om dennaståndpunkt i arbetet i miljöskyddskommittén som utreddefrågan om miljöbalk. Arbetet med att infoga vattenlagen imiljöbalken kommer att bli mycket omfattande och försenamiljöbalken , vilket får till följd att straffskärpningar,nya styrmedel, miljökonsekvensbeskrivningar ochmiljökvalitetsnormer skjuts på framtiden.Regeringen bör därför ompröva tillbakadragandetav . Det ursprungliga förslaget bör mednödvändiga justeringar gällande ikraftträdandedatumöverlämnas till för beslut.6 Miljöarbetet i EUSverige är i hög grad beroende av den miljöpolitiksom förs av EU och av de enskilda länderna inom deneuropeiska unionen. Nästan hälften av degränsöverskridande luftföroreningar som når och del av vattenföroreningarna kommer från de andraländerna i EU.