mot · GI02Sk655 · 1995-01-25 00:00:00 — Beskattningen av energi för uppvärmning av växthustillämpas mycket olika i EU:s olika medlemsländer.Sverige tillhör de länder som har den högsta beskattningen,även i beaktande av att växthusodlingen i vårt land sedanlång tid haft en särskild nedsättning av skatten med 85procent. Trots detta kan skattekostnadens andel av ettväxthusföretags totala produktionskostnad uppgå till mer . Företagens totala energikostnad iväxthusproduktionen uppgår till 20--avföretagens nettokostnader. Såväl skattekostnaden som dentotala energikostnaden varierar med produktionsinriktningoch energislag enligt nedanstående tabeller.Växthusodlingens energibeskattning har inför EU-medlemskapet varit föremål för särskild översyn av enarbetsgrupp inom . Arbetsgruppenhar pekat på flera alternativa möjligheter för att åstadkommaen till de främsta konkurrentländerna ytterligare anpassadbeskattning. Frågan bedömdes som viktig med hänsyn tillväxthusodlingens anpassning till EU-medlemskapet i ensituation där näringens tullskydd avvecklades från förstamedlemsdagen. Arbetsgruppen ansåg att beskattningen efterett EU-inträde skulle sänkas förväxthusodlingen genom en nedsättning av den generelltutgående skattesatsen för koldioxid samt genom att detnuvarande uppbördssystemet för skatten bibehålles.Den föregående regeringen uttalade i sin proposition tillriksdagen att frågan om energiskatternas storlek förväxthusodlingen jämfört med konkurrerande länders vid ettEU-medlemskap får tas upp i samband med att frågan omtillämpningen av olika stöd inom EU prövas. togemellertid i avvaktan på en sådan prövning ett beslut om attytterligare med , nu till , senareläggaikraftträdandet av de tidigare beslutade förändringarna avväxthusodlingens beskattning. Förändringarna innebär attnäringen jämställs med industrin och att uppbördssystemetändras så att full skatt erlägges vid leverans och återbetalningav nedsatt belopp sker i efterskott.I en motion med anledning av ovannämnda propositionyrkade m.fl. socialdemokratiskamotionärer att växthusodlingens energiskatter borde sättasned som en viktig åtgärd för att ge största möjliga utrymmeför branschens anpassning till EU. I motionen föreslogs ennedsättning av koldioxidskatten i stället förbeslutade . Detta skulle i stort motsvara ettgenerellt tak för uttag av skatt i det enskilda företaget på 0,6procent. Detta skulle ge växthusodlingen ett kostnadsavlyftmotsvarande 20--24 miljoner kronor.Växthusodlingens konkurrenssituation har sedanföregående års behandling av frågan ytterligare klarnat vadgäller situationen för näringen i EU-medlemskapet. Det kanför det första konstateras att näringen står helt okompenseradför den förlorade tullintäkten genom den omedelbaraavvecklingen av tullskyddet. För växthusodlingen i bl.a.Finland kommer ett betydande arealstöd att lämnas under enflerårig övergångstid som kompensation för förlusten avtullarna. Därtill kommer ett flertal andra stöd att utges, bl.a.ett investeringsstöd fullt ut efter . För det andrakan för den svenska växthusodlingens del konstateras attregeringen valt att avstå från att införa sådana strukturstödsom kunde vara intressanta att utnyttja förträdgårdsföretagen. För det tredje framgår attväxthusodlingen liksom trädgårdsnäringen i sin helhet på ettflertal områden direkt kommer att drabbas av de aviseradeskatte- och avgiftsuttagen, vilka avser att finansiera densvenska EU-avgiften. Förutom arbetsgivaravgiften ochdieselskatten gäller detta särskilt fastighetsskatten, den höjdamiljöskatten och höjningen av koldioxidskatten. Till dettakommer också de beräknade kostnaderna för omläggningenav skatteuppbördssystemet.Det framgår av det anförda att växthusodlingen liksomträdgårdsodlingen i sin helhet kommer att utsättas för såvälen stark intäktsminskning som ett ökat kostnadstryck genommedlemskapet. Om principen att de som särskilt gynnas avett EU-medlemskap i större mån än andra skall vara med ochfinansiera anslutningen bör växthusodlingen kompenserasför den ökade skattebelastning den på detta sätt kommer attutsättas för.Med hänvisning till vad vi här framhållit omväxthusodlingens konkurrenssituation som en följd av EU-medlemskapet vill vi föreslå att växthusodlingensenergibeskattning i avvaktan på att en likformig beskattningkan genomföras inom EU begränsas enligt den modell somovan nämnts, alltså ett skattetak i förhållande tillproduktionens saluvärde. Nuvarande uppbördsmodell gerväxthusodlingen en årlig kostnadsbesparing på 4--5 miljonerkronor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att begränsaenergiskatten för växthusodlingen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppbörden av energiskatt.