ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Fi411 · 1995-01-25 00:00:00 — Klyftorna i samhället ökar. som en gång prägladesav en utveckling mot jämlikhet har varit innei en motsatt utvecklingsprocess. Rikedom och makt harkoncentrerats till en elit och ett växande antal människorlever under allt knappare omständigheter. Vi får allt störregrupper av långtidsarbetslösa, förtidspensionärer,socialhjälpstagare, lågavlönade och ensamföräldrar. Mångalever utanför den ordinarie bostadsmarknaden.Segregationen i boendet följer alltmer inte bara sociala utanäven etniska gränser. Många ungdomar har svårt att få ettarbete, en bostad, en möjlighet till en rimlig försörjning ochett självständigt format liv.Många människor lever ett liv delvis utanför samhället --vilket ger upphov till sociala problem, kriminalitet och utgören fara för demokratin.Allt detta får stora konsekvenser och följder för samhället iframtiden. Den växande fattigdomen skapar inte bara socialaproblem utan också kulturella, moraliska och demokratiska.Processen accentueras av den offentliga sektornsbudgetproblem och av den nedskärningspolitik som förs.Mycket material finns som belyser dessa förändringar.Men det behövs en bred utredning som inte bara visar påutvecklingstendenser och fakta utan också skärskådar vilkaproblem utvecklingen kan skapa . Denlåginkomstutredning som arbetade för ett par decenniersedan presenterade material och analyser som väckte storgenklang i samhället. Utredningen upplevdes som såkontroversiell att den inte fick slutföra sitt arbete. Ändå ägdeden rum i då utvecklingstendenserna pekade mot enpositiv utveckling.Behovet av en låginkomstutredning torde därför vara merbefogat . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en låginkomstutredningför förnyad kartläggning av befolkningens ekonomiska,kulturella och sociala förhållanden.
mot · GI02Fi413 · 1995-01-25 00:00:00 — I tider av ekonomiska nedskärningar uppstår alltid enhäftig diskussion om vem som drabbas mest vid förändringari det sociala trygghetssystemet. Oförutsedda effekter kanockså uppkomma. Ett exempel kan vara att, vid en generellsänkning av barnbidraget, de ekonomiskt svagaste familjernaautomatiskt kompenseras genom högre socialbidrag medoväntade följder av kommunernas ekonomi. Ett annatexempel som kräver eftertanke är om bidragssystemetuppmuntrar/tvingar fram ökad familjesplittring. Av traditionoch okunskap kan också helt fel grupper drabbas avbesparingar i stället för grupper som lättare kan bärabördorna.Det är nu den svenskaLåginkomstutredningen tillsattes. Den gjorde en mernyanserad välfärdsmätning än ochkoncentrerade sig till sådana områden som kunde påverkasav politiska beslut. Levnadsnivå definierades i termer av''förfogande över resurser med vars hjälp individen kankontrollera och medvetet styra sitt liv''. saknasmotsvarande samlade underlag för det politiskabeslutsfattandet. För att välfärden ska kunna fördelas rättvisät det dags att återigen ta ett samlat grepp och tillsätta en nylevnadsnivåutredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsättande av en levnadsnivåutredning.
mot · GI02Fi414 · 1995-01-25 00:00:00 — Statistiken om resandet i har 1978 och 1984 genomfört 2nationella resvaneundersökningar och vid vardera intervjuat7 000--8 000 svenskar om sitt resande. Resultatet har bl.a.använts för forskning vid universiteten och av . Denna statistik är behäftad med brister.Konjunkturläget under intervjuåret gör att statistikens värdekan ifrågasättas i många sammanhang.SCB har på uppdrag av Delegationen för prognos ochutredningsverksamhet inom Kommunikationsdepartementetden påbörjat en insamlingsperiod som sträckersig . skall 8 000 personers resandekartläggas. bör alltså finnas en tidsserie och40 000 resenärers uppgifter till grund för forskning, analysermed avseende på infrastrukturinvesteringar etc. En avsevärdkvalitetsförbättring i beslutsunderlaget bör därigenom kunnauppnås till gagn för investeringarna under nästa sekel.Styrelsen för Sverigebilden fullföljer nu denstatistiksamling om svenskars resande i och utlandet,i arbetet och , med och utan övernattningar somstartades av dåvarande Turistråd i samråd medTransportrådet, , , ochStatens Järnvägar som fått sina önskemål tillgodoseddaavseende intervjuinnehållet. Uppgifter insamlas bl.a. omsocioekonomiska förhållanden, reseanledning, utgifterförknippade med resan m.m. Databasen byggs löpande uppmed 2 000 intervjuer , dvs 24 000 intervjuer per år.Den består nu av en tidsserie som sträcker sig (1989--1994) och av 144 000 intervjuer. Det är av största viktatt denna, även i ett internationellt perspektiv, unika databasoch resvaneundersökning kan permanentas för forskning ochplanering.Regeringen bör därför pröva att den statligt finansieradestatistikinsamlingen om svenskars resande samordnas så attavbrott i tidsserierna undviks och att de besparingar som dågörs används för att utnyttja redan befintlig resandestatistiksom underlag för analyser, forskning och beslut som rörkommunikationssystemen och turismen i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statistikinsamling.
mot · GI02Fi415 · 1995-01-25 00:00:00 — De senaste årens låga löneutveckling samt sänkningen avbidragsnivåerna i socialförsäkringarna har hårt drabbatlåginkomsttagarna. Lägger man därtill höjningar avkommunala avgifter, boendekostnader samt ökade kostnaderför vård, läkemedel m.m. kan med stor säkerhet påstås att demed låga inkomster har fått sin ekonomiska situationavsevärt försämrad. Någon riktig analys av detta förhållandehar så vitt vi vet inte gjorts.Vi menar att det nu är tid att göra en nylåginkomstutredning. Denna utredning bör innehålla:konsekvenserna av den låga löneutvecklingenkonsekvenserna av sänkta bidragsnivåerkonsekvenserna avarbetslöshethöginkomsttagarnas ställning somjämförelseframtagande av bättre analysmetoder för säkrarebedömningar av fördelningspolitiken Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en ny låginkomstutredning
mot · GI02Fi416 · 1995-01-25 00:00:00 — Det moderna informationssamhället ställer stora krav påföretagen att inhämta och förmedla information. Inte minstgäller detta företagens skyldigheter att lämna uppgifter tillmyndigheter. Uppgiftslämnandet är betungande och innebärstora belastningar särskilt för de mindre företagen som oftasaknar särskild personal för de administrativaarbetsuppgifterna. Mot bakgrund av det statsfinansiella lägetär det av största vikt att alla onödiga hinder för de mindreföretagen undanröjs.Ambitionen bör vara att uppgiftslämnandet skall minskas.Detta kan åstadkommas bl.a. genom en fortlöpandeavreglering av företagsregler. I avregleringsdelegationensandra rapport föreslås ett rullande system för aktivavreglering. Detta arbete bör fullföljas under innevarandemandatperiod.En stor del av uppgiftslämnandet har sin bakgrund i tillsynoch kontroll av företagen. Tillsyn och kontroll sker bl.a.enligt miljölagstiftningen, livsmedelslagstiftningen ocharbetsskyddslagstiftningen. Arbetet har under senare årgenomgått en förändring. Aktiv tillsyn och kontroll harersatts av egentillsyn från företagens sida, vilket har sinafördelar. finns en risk för att egentillsyn leder tillökat arbete för företagen i form av uppgiftslämnande. En visskritik i denna riktning har framförts av RRV och riksdagensrevisorer. För att undvika ökat uppgiftslämnande börkontrollprogrammen inte utformas allt för generellt.De centrala företags- och statistikregistren innebär ettbetungande uppgiftslämnande för företagen. Ett stortproblem är att många myndigheter kräver inegna uppgifter från företagen i stället för att söka uppgifternai redan upprättade register. Ett ökat samarbete, på såvälkommunal som statlig nivå, skulle leda till minskat arbeteför företagen. Samkörning av register kan emellertid leda tillintegritetsintrång för företagen. I syfte att undvika detta börföretagen vid uppgiftslämnandet informeras om i vilkasammanhang som uppgifterna kommer att användas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om minskat uppgiftslämnande.
mot · GI02Fi501 · 1995-01-25 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling I 7 kap. lagen om offentlig upphandling finns regler omöverprövning, skadestånd m.m. Där föreskrivs bl.a. att omden upphandlande enheten brutit mot någon bestämmelse ilagen och detta har medfört att leverantören lidit eller kankomma att lida skada skall länsrätten på framställning avleverantören besluta att upphandlingen skall göras om elleratt den får avslutas först sedan rättelse gjorts. En ansökan omöverprövning får inte ske av leverantör som inte lidit ellerkan komma att lida skada.Erfarenheterna visar nu att många leverantörer som berörsav den aktuella upphandlingen inte använder sig avöverprövningsrätten trots att de anser att upphandlande enhetåsidosatt gällande bestämmelser. Skälet sägs ofta vara att deinte önskar använda överprövningsmöjligheten, eftersom dedå bedömer att risk föreligger med störda framtida relationermed upphandlande enhet. Då en rikhaltig praxis är av storvikt för rättsutvecklingen bör därför kretsen avtaleberättigade utvidgas. Möjligheterna att begäraöverprövning enligt lagen bör därför stå öppen även försammanslutning av näringsidkare.Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderliglagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring i 7 kap. lagen omoffentlig upphandling att även sammanslutning avnäringsidkare ges rätt att begära överprövning enligt dennalag.
mot · GI02Fi503 · 1995-01-25 00:00:00 — I lagen om offentlig upphandling finns ingetkoncernbegrepp. Syftet bakom lagstiftningen om offentligupphandling har varit att öka kostnadseffektiviteten i denoffentliga sektorn och att därmed minska kostnaderna förskattebetalarna.Riksdagen synes dock medvetet eller omedvetet habortsett ifrån att en betydande del av den kommunalaverksamheten bedrivs i bolagsform av skilda orsaker.Föreslagen reglering av elmarknaden kräver t.ex. en avskildekonomisk enhet för distributionsnätet. Verksamhet avkommersiell karaktär kan behöva skiljas ut i ett bolag för attlättare klara kontrollen av självkostnaden som grund föravgiftssättning.Syftet med bolagisering av verksamhet harvarit att uppnå en effektivare organisation, inte att skilja urverksamheten från kommunmedborgarna.Lagen om offentlig upphandling bortser helt ifrån attkommunmedborgarna via ett beslut i kommunfullmäktigevalt att placera en del av den gemensamma verksamheten iett bolag för att öka effektiviteten eller för att uppnå någotannat mål, t.ex. samverkan med annan kommun eller för attkunna sälja av någon del för att bredda ägandet.Bolagiseringen har ju inte haft till syfte att försvårasamverkan inom kommunkoncernen.Lagen om offentlig upphandling försvårar denkostnadseffektivitet som man velat uppnå för denkommunala sektorn genom att koncernbegreppet ärutelämnat i lagstiftningen.En kommun och dess bolag som måste verka inom enkommunal sfär i enlighet med kompetenslagstiftningen ikommunallagen är ju i grunden en ekonomisk enhet varsuppdragsgivare är skattebetalarna.Om lagen har kommit till för att åstadkommakostnadseffektivitet för skattebetalarna bör''kommunkoncernen'' som yttersta organ förkommunmedborgarna få betraktas som upphandlande enhet.Uteslutande av koncernbegreppet blir förklarligt endastom man haft ett intresse att försvåra för kommunen attbedriva verksamhet i bolagsform. Ett uteslutande avkoncernbegreppet innebär t.ex. att kommunen och dessbolag inte utan upphandling kan samverka beträffandefinansiering, att kommunen inte utan upphandling kan köpael eller vatten från sina egna bolag och eftersom kommunenoch de kommunala bolagen är stora konsumenter kan detinnebära att ett kommunalt energibolag tappar kommunenoch andra kommunala bolag i kommunen som konsumenter.Kommunen tvingas ändå som ägare av bolagen att ta sittägaransvar och stötta bolaget ekonomiskt. Skattebetalarnablir förlorarna.Riksdagen föreslås besluta införa ett koncernbegrepp ilagen om offentlig upphandling, som gör det möjligt för enkommun och dess bolag att samverka iupphandlingssammanhang och att kommunala företag inomsamma kommun inte skall vara tvingade till upphandling vidnyttjande av varor och tjänster som finns tillgängliga inomden egna ''kommunkoncernen''. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av koncernbegrepp i lagenom offentlig upphandling.
mot · GI02Fi506 · 1995-01-25 00:00:00 — Upphandlingen av underleverantörer i byggbranschen Upphandlingen av underleverantörer i byggbranschenMed dagens regler om upphandling av underentreprenörervid byggarbetsplatser sker allt som oftast upphandlingen, avsådana underentreprenörer som påbörjar sitt arbete ientreprenaden (t.ex. målare och mattläggare), långt efter detatt bygget färdigprojekterats och påbörjats. Detta leder till enmängd onödiga problem för drabbade underentreprenörer.Ett av dem är att framförhållningen vad gäller orderingångenblir mycket kort, detta delvis beroende på att upphandlarenofta tvingar underentreprenörerna att minst en gång räknaner sina anbud. Följden av detta blir att tiden mellan den får besked om att man fått ''jobbet'' och den dag manskall påbörja det blir mycket kort, i en del fall . Detta ger en situation ute i företagen som i de flestafall omöjliggör en långsiktig och bra personalpolitik då vi har uppsägningstider som vida överstiger dessamarginaler. Följden blir att en massa folk förlorar sinatillsvidareanställningar eftersom företagen måste vidtagauppsägningar på grund av arbetsbrist för att orderböckernaär tomma. Om företaget sedan får ''jobbet'' blir de nyssuppsagda återanställda men på en tidsbegränsadanställning rörande en ''tillfällig arbetsanhopning'',egentligen mot lagens (LAS) intentioner vad gäller justtillfällig arbetsanhopning eftersom att detta icke är attbetrakta som tillfälligt utan beror på ett grundläggande fel istrukturen.Ett annat problem rör arbetsmiljön. För att man påarbetsplatsen skall kunna ha en för alla acceptabelarbetsmiljö måste man se till att alla grupper som skall jobbapå arbetsplatsen också ges möjlighet att påverka sin situationredan i planeringsstadiet. Med nuvarande regler ställs deovan nämnda grupperna helt utanför möjligheten vad gällerbyggtider m.m. Även detta beroende på att man inte knapptens var påtänkt då bygget startades upp.Om vi istället skulle få regler som säger att redan innan''spaden sätts i jorden'' skall alla underentreprenörer varaupphandlade och ha deltagit i planeringen, skapar vi godaförutsättningar att slippa onödiga ''för säkerhets skull'' --uppsägningar och möjliggör också en bättre arbetsmiljö församtliga på arbetsplatsen verksamma yrkesgrupper. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om justering ibefintlig lagstiftning om upphandling av underleverantörer ibyggbranschen så att motionens intentioner uppfylls.
mot · GI02Fi507 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringens avsikt är att gå vidare medstrukturförändringar inom statliga sektorn i stort sett medsamma mål och metoder som . Som ett motiv förfortsatta förändringar anges det statsfinansiella läget. T.ex.får varje utredning och kommitté i uppdrag att på sitt områdeompröva det statliga åtagandet.Den fortsatta uppföljningen och utvärderingen avstrukturförändringarna regeringen kommer att göra ochredovisa till får inte bara ta fasta på hur effektivtett beslut genomförts, hur många anställda som avvecklatsoch hur mycket anslaget minskats på en myndighet. Detintressanta är att se hur samhällsnytta, demokrati ochsamhällsekonomi påverkas. Påverkas medborgarnasmöjlighet till insyn och inflytande? Blev kvaliteten bättre,påverkades säkerheten? Minskade kostnaderna förstatskassan, uppstod de någon annanstans? Det finns enmängd frågor som skulle behöva besvaras i en granskning avstrukturförändringarna och redovisas till . En sådananalys skulle kunna ge ett bra underlag för att taställning till nya och effektivare former för att åstadkommaför samhället viktiga strukturförändringar i statliga sektorn.Regeringen avser att lägga ett förslag till enförvaltningspolitik till . Förvaltningspolitikenmåste också, utöver vad regeringen tagit upp, beskrivamyndigheternas roll i samhället och koppling tilldemokratin. Det räcker således inte att ge riktlinjer för hurde skall förändras.De strukturförändringar riksdag och regering beslutarmåste i fortsättningen bygga på en helhetssyn. De måste utgåfrån en samlad bedömning av ekonomiska och samhälleligakonsekvenser av det som gjorts samt från krav påstatens verksamhet utifrån en sammanhållenförvaltningspolitik. Nya grepp på strukturförändringarna börockså tas. I ordnad form, bransch för bransch i stället för attsom nu skära litet i alla verksamheter. Det skullege bättre förutsättningar för att styra den statligaverksamheten via utgiftsramar. Det borde också ge bättreförutsättningar för myndigheterna, parterna och andraaktörer att planera och genomföra de åtgärder som behövs iett bra förändringsarbete. Med sådana utgångspunkter skulleriksdagen ha bättre möjligher att reformera den statligasektorn för medborgarnas bästa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetet med strukturförändringar.
mot · GI02Fi508 · 1995-01-25 00:00:00 — Effektivare resursanvändning i staten Ekonomiska besparingar på den statliga administrationenav den omfattning som föreslås får konsekvenser påverksamheten. vill staten få ut så bra resultat sommöjligt av avsatta resurser för den verksamhet som skallutföras. Besparingar måste därför göras på det sätt somstödjer kvalitet och effektivitet i arbete och verksamhet.Resurserna, både pengar och personal, skall användas påbästa sätt.En miljon i anslagsmedel innebär att en myndighet grovträknat kan anställa fyra personer i de lägsta befattningarna,tre i de litet högre eller två i de högsta. En erfarenhet är attgenerella neddragningar tagits ut på de lägstalöneskikten, motiverat med att med den teknik som i daganvänds gör handläggare, experter och chefer sina egnautskrifter. Assistentpersonal behövs inte längre iverksamheten. Men en konsekvens av att neddragningarnafrämst läggs på dem i lägre befattningar är att högre avlönadpersonal får lägga sin tid på en mängd annan administrationi form av service- och stöduppgifter. Högavlönad personalfår nu göra arbetsuppgifter som tidigare utfördes av relativtsett lågavlönad personal. Sakkunniga handläggare ochexperter används inte på bästa sätt i verksamheten.Det finns bättre sätt. Från det s.k. iÖstersund finns många goda erfarenheter som bättre måstetas tillvara. På åklagarmyndigheten utvecklade manassistenter och sekreterare för att kunna avlasta åklagarnamer. Man omfördelade arbetet och delegerade uppgifter tilldem, istället för att avveckla dem. Åklagarna kan därförlägga hela sin tid på de uppgifter som de är utbildade ochavlönade för. Det ger bättre resursutnyttjande och bättreresultat. Det ökar arbetstillfredsställelsen för allapersonalgrupper.Men, säger vän av ordning, gör man på det sättet såkommer förstås assistenterna att vilja ha kompensation pålönen! Ja, det får man naturligtvis räkna med. Men detkommer ändå att handla om lägre löner än för handläggare.Dessutom får man vid många myndigheter, särskilt i enkonjunkturuppgång, räkna med konkurrens om högutbildadetjänstemän, experter på viktiga statligaverksamhetsområden. Även dem måste staten betala för ocherbjuda motiverande arbetsuppgifter.Det är viktigt att regeringen ställer tydliga och konkretakrav på myndigheterna att utifrån dessa utgångspunkteranvända sina samlade resurser väl. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om effektivare resursanvänding i statligverksamhet.
mot · GI02Fi509 · 1995-01-25 00:00:00 — Miljöhänsyn vid offentlig upphandling Producenter av miljöanpassade varor ochproduktionsteknik har av olika skäl svårare attkonkurrera på marknaden. Ett skäl är att deras volymer är såsmå, att styckkostnaden blir högre än för konkurrenterna.När skogsbolagen ställde om sin produktion mot klorfriblekning, var det efter att ett av dem garanterats stödköp iinledningsskedet. Därefter följde övriga sektorn med, ochSverige kan glädjas över att ha stora konkurrensfördelargentemot andra länders skogsindustri. En liknande taktikvore därför lönsamt för samhällsekonomin även för andraområden. Med miljöfrämjande upphandling i statsverket kanserier tillverkas som blir kommersiellt gångbara. Ett hinderkan vara EUs direktiv om offentlig upphandling. På beloppöver måste anbudsgivningen ske i hela EU. Genomatt särskilt motivera de kvalitetskrav man ställer, kan mandock säkerställa den upphandling man har funnit mestlämplig. Det krävs dock att kunskapen om varje beståndsdelspåverkan på miljö och hälsa är stor. Bevisbördan liggersåledes på upphandlaren. Vid felaktigt förfarande riskerasdom i . Givet dessa förutsättningar har densvenska offentliga sektorn möjlighet att som stor kundpåskynda näringslivets omställning mot en resurseffektivproduktion. För att underlätta upphandlingsarbetet börförslag till kriterier utarbetas för de vanligaste produkternai offentlig verksamhet, exempelvis sjukvårdsutrustning ochfordon till kollektivtrafik och tjänsteutövande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag omsamordnande anvisningar för miljöanpassad offentligupphandling inom ramen för EU:s direktiv,2. att hos regeringen begär förslag om attsubstitutionsprincipen för kemikalier får tillämpas i denoffentliga upphandlingen.
mot · GI02Fi601 · 1995-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att av skapa en nykrona.
mot · GI02Fi602 · 1995-01-25 00:00:00 — Avkänningsmärken på sedlar och mynt För vissa personer är det av naturliga skäl svårt att vetaviken typ av sedelvalör eller mynt man håller i sin hand. Detfinns länder som har eller har haft avkänningsmärken påsedlar. , , , och ärsådana exempel. Uppfattningarna om hur pass bra dessaavkänningsmärken är varierar (s.k. taktil märkning).Avkänningsmärkena slits och bli svårare attkänna. Många synskadade tycker att de inte har tillräckligtbra känsel i fingertopparna för att klara avkänningen ochendast ett fåtal synskadade behärskar punktskrift. Mot dettakan man invända och säga att vi inte har fler sedelvalörer änatt de allra flesta kan lära sig antalet punkter elleravkänningsmärken. Kanske är kontrastfärger ochstorleksskillnader på sedlar och mynt de viktigasteåtgärderna för att underlätta för synskadade.Vid framtagning av nya mynt och sedlar är det mycketviktigt att diskussioner förs med de synskadadesorganisationer angående utformningen av dessa. När 20-kronorssedeln togs fram hölls tyvärr inte sådanaöverläggningar.Det är inte ofta vi byter sedelserier/varianter, och mångaaspekter skall vägas in vid utformningen av de nya sedlarnaoch mynten. Under närmaste halvåret väntas beslut om en nysedel, en 50-kronorssedel. Här vore det möjligt att verkligenöverväga hur den skall utformas. I samband med detta börman införa någon typ av avkänningsmärken. Detta bordevara föremål för en utredning.Mot bakgrund av ovanstående bör utskottet arbeta framoch föreslå den förändring av Riksbankslagen som behövsför att aktivt skall kunna gå in och påverkautformningen av nya sedlar och mynt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om sådan ändring avriksbankslagen att löpande kan påverkautformningen av nya sedlar och mynt,2. att ger riksbanksfullmäktige till känna vad imotionen anförts om införande av avkänningsmärken på nyasedlar och mynt.