mot · GI02A271 · 1995-01-25 00:00:00 — Därigenom skapas bådeeffektivitetsvinster och en stabil grund för svenskaleverantörer inom området.Konkurrensen på telemarknaden bidrar till ökadeffektivitet och lägre priser, framför allt på riks- ochutlandssamtal. Konkurrensen har också visat sig leda till atttelenät och annan infrastruktur byggts ut snabbare än tidigareplanerat och till en högre kvalitet, även i glesbygden, än vadtelelagen kräver. Denna utveckling bör fortsätta.Vi har utvecklat vår syn på IT-utveckling respektivetrafikpolitik i särskilda motioner.9. Arbetsmarknadsfrågor inom EUArbetsmarknadspolitiken är en nationell angelägenhet.Sverige kan således fortsätta att bedriva en aktivarbetsmarknadspolitik på samma sätt som förut även efterEU-medlemskapet. Vi har också en större möjlighet attdela med oss av våra erfarenheter av arbetsmarknadspolitiktill andra länder inom EU. har -- åtminstone i etthistoriskt perspektiv -- varit framgångsrikt jämfört medandra EU-länder när det gäller att hålla tillbakalångtidsarbetslösheten.Inom EU diskuteras nu arbetsmarknadspolitiken ocharbetslösheten livligt. Det står helt klart att gemensammainitiativ är nödvändiga för att förhindra den utslagning somden höga arbetslösheten innebär. Just sysselsättningen är enav de viktigaste frågorna för att engagera sig i inomEU. Det finns olika huvudfåror i debatten kring hur man skakomma till rätta med den höga arbetslösheten. Tre linjer kanurskiljas:Strukturella reformer och ökad flexibilitet. Härhandlar det om att reformera skattesystem för att undvikaskattekilar och flexiblare trygghetslagstiftning. Sänktaskattekilar för att främja tillväxten av nya jobb menar vi ären positiv utveckling.Däremot finns det en konflikt inbyggd mellan flexiblaretrygghetslagstiftning och rättviseaspekter som måste tas påallvar. Även om exempelvis har haft lägrearbetslöshet än vad som gäller inom EU måste det beaktas attdetta bland annat beror på att en stor andel av befolkningen ärmycket lågt avlönad och lever i stor social misär. De klyftorsom finns i vill vi kristdemokrater inte ''importera'' hit.Förutom mänskligt lidande medför detta också direktakostnader för samhället i form av kriminalitet, drogmissbruketc.Åtgärder på efterfrågesidan. Främst har gemensammainvesteringar i infrastruktur diskuterats och inventeringargjorts på lämpliga projekt. Problemet med dessa satsningarär att de flesta EU-länder har hårt ansträngda statsfinanseroch de flesta är överens om att finanspolitiken inte kan görasmer expansiv på bekostnad av större budgetunderskott.Hoppet står till lägre realräntor vilket skulle innebärapositiva effekter på efterfrågesidan.Vi kristdemokrater delar uppfattningen att utrymmet förefterfrågestimulanser över statsbudgeten är synnerligenbegränsat i de flesta EU-länderna -- inte minst i Sverige.Däremot är det självfallet av stor betydelse att skapaförutsättningar för varaktigt lägre realräntor.Ökade insatserför aktiv arbetsmarknadspolitik och utbildning. Här harSverige varit ett föregångsland, och vår uppfattning är att vimåste fortsätta att hävda arbetslinjen iarbetsmarknadspolitiken. Inte minst i rådande läge med entillväxt i ekonomin är det av största betydelse attutbildningsväsende och arbetsmarknadspolitik klarar avmatchningen mellan de nya jobben och arbetskraften. Dethar stor betydelse för att eliminera flaskhalsar i olika delar avekonomin som i sin tur skulle kunna bli inflationsdrivande.Som framgår ovan vill vi inte låsa fast oss vid en linje somskulle vara den enda rätta. Åtgärder behövs på såväl utbuds-och efterfrågesidan som i arbetsmarknadspolitik ochutbildning. Vi vill dock betona vikten av åtgärder påskatteområdet för att sänka skattekilarna på arbete och enfortsatt aktiv arbetsmarknadspolitik med betoning påutbildning och löpande kompetensutveckling. När det gällerskatteområdet menar vi kristdemokrater att en huvuduppgiftbör vara att verka för en gemensam politik med sikte mot enskatteväxling -- för miljön och jobben -- med lägre skatterpå arbete och högre skatter på miljöbelastande utsläpp,energi och knappa naturresurser. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att antar de riktlinjer förarbetsmarknadspolitiken som anges i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckla den tidigareungdomspraktiken till ett system med praktik- ochlärlingsplatser i samarbete med gymnasieskolan,3. att avslår regeringens förslag omungdomsintroduktion,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av s.k.ungdomsskattsedel,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att behålla akademikerpraktikenoch utveckla denna i samarbete med högskolan,6. att avslår regeringens förslag om inrättande avarbetsföretag,7. att avslår regeringens förslag om riktatanställningsstöd,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen skall återkommamed en redovisning om ALU,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare insatser för att få inutomnordiska medborgare på arbetsmarknaden,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omfattningen på starta-eget-bidrag, detta innebär en besparing på ,11. att avslår regeringens förslag om ny form avN/T-finansiering, detta innebär en besparing på1 räknat ,212. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ta tillvara folkhögskolors ochbildningsförbunds kompetens i datortekverksamheten,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen skall återkommamed en utvecklingsplan för möjligheten till utbildning förpersonal som annars friställs i kommuner och landsting,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av rätt tillsabbatsår,215. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av personligautbildningskonton,16. att avslår den nya formen av flyttbidrag, dettainnebär en besparing på ,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda projekt i samverkanmellan arbetsförmedling, kommun och folkrörelser för attmotverka den passivisering och modlöshet som lätt blirföljden vid framför allt långtidsarbetslöshet,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalt kommissionsarbete föratt stärka respektive regions egen utvecklingskraft,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av en allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring,20. att avslår regeringens förslag om åldersgränsför att erhålla a-kasseersättning,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en reformerad arbetsrätt,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbete inom EU vadgäller arbetsmarknadsfrågor.