ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Jo228 · 1995-01-25 00:00:00 — Den ekologiska jordbruks- och trädgårdsnäringen hartillsammans med KF, startat 10-procentskampanjen medmålsättningen att av lantbruk skall varaomlagt till ekologiskt lantbruk . ochregeringen har angett att de skall verka för att samma måluppnås.Arealbunden djurhållning är grunden för ekologisktlantbruk och ger förutsättningar för ett lantbruksom påverkar den yttre miljön minimalt. I ekologiskdjurhållning har etiken en framträdande och viktig roll. Dethar stor betydelse för husdjurens välbefinnande ochkonsumenternas önskemål om en etiskt värdig djurhållning.Samhället har under gångna decennier styrt lantbruket motspecialisering och rationalisering i sådan grad att storamiljöproblem och etiska problem har uppstått. Det bör därförvara samhällets uppgift att ändra förutsättningarna så att enhållbar utveckling kan uppnås snabbt.De faktorer som kan begränsa den ekologiskadjurhållningen mest är bristen påKRAV-godkänd fodersäd och eventuella kvotbegränsningar.För ekologiskt lantbruk är baljväxtrika en nödvändigförutsättning för att kunna producera vallfoder ellerväxtnäring i form av gröngödslingsvallar. En EU-träda måstenormalt vara bevuxen men svenska myndigheter avgör vilkagrödor som blir tilllåtna. De restriktioner i andelen baljväxtersom övervägs kommer att försämra möjligheterna attproducera ekologisk spannmål av hög kvalitet, och ikonventionell odling försämras möjligheterna att minskaanvändningen av handelsgödselkväve.Därför är det viktigt att generell arealersättning till allekologiskt brukad mark ges och att arealersättningen videkologisk djurhållning med hög självförsörjningsgrad ökas.I dag är av jordbruk omlagt tillekologisk odling. För att målet skall kunna nås tillår 2000 krävs insatser på ett flertal viktiga områden. Mångakonventionella lantbrukare är intresserade av att lägga om tillekologiskt lantbruk. Ökande efterfrågan, miljöskäl ochönskan att producera produkter och kollektiva nyttighetersom konsumenterna uppskattar är viktiga drivkrafter.En omläggning innebär dock praktiska problem och storaekonomiska risker. För att minska dessa risker behövsintensifierat arbete med forskning, metodutveckling ochförsöksverksamhet, utbildning, rådgivning samt informationoch marknadsföring. Eftersom samhället stöder en snabbövergång till ekologiskt lantbruk bör det vara av stortsamhällsintresse att underlätta omläggningen.Kunskapsnivån behöver höjas hos rådgivare såväl som hoslantbrukare, och effektivare tekniska lösningar måsteutvecklas för att göra metoderna mer odlingssäkra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ekologisk odling.
mot · GI02Jo229 · 1995-01-25 00:00:00 — BakgrundMedlemskapet i EU medför att fått en mjölkkvotpå mjölk. Denna kvot fördelas mellanmjölkbönderna och kan sedan säljas om bonden lägger nersin mjölkproduktion. Priset för mjölkkvoten fastställsadministrativt. Enligt EU:s förordning följer mjölkkvotenmed marken. Det tolkas av så att det ärmarkägaren som får inkomsten vid kvotförsäljning. Dettaställer till problem för mjölkbönder som är arrendatorer.ProblemTolkningen av EU-förordningen innebär att när enarrendator upphör med sin mjölkproduktion är detmarkägaren som får betalt för kvoten och inte arrendatoren.Undantaget gäller om arrendatorn blir uppsagd eller måstesluta av orsaker som han/hon inte själv rår över. Det endaalternativet för arrendatorn är att själv göra upp medmarkägaren om ett lämpligt pris.Det här är en mycket otillfredsställande ordning. Det finnsarrendatorer som arbetat på sin arrenderade gård ochunder byggt upp gården och hållit marken i hävd.Det måste upplevas som stötande för det allmännarättsmedvetandet att ersättningen för mjölkkvoten går till enjordägare som inte bedrivit någon verksamhet på marken omarrendatorn vill upphöra med sin mjölkproduktion. Det ärdessutom mycket otillfredsställande att det är den enskildearrendatorn som skall åstadkomma en uppgörelse medjordägaren. Det finns ca 3 000 mjölkbönder som ärarrendatorer.Vänsterpartiets förslagDet naturliga vore att den arrendator som väljer att upphöramed mjölkproduktion också får en rättmätig del aversättningen för den mjölkkvot vederbörande förvaltat. Förarrendatorer som bedrivit mjölkproduktion borderimligen hela ersättningen tillfalla arrendatorn. Det är värt attnotera att detta inte medför några kostnader för samhälletutan endast en ökad rättvisa för dem som av olika skäl inteäger sin gård, men ändå vill ha möjlighet att bedrivajordbruk.Regeringen bör få i uppdrag att se över detta och kommamed enhetliga regler som garanterar rätten för arrendatoreratt få skälig ersättning för mjölkkvoterna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arrendatorers möjlighet att fåersättning för mjölkkvot.
mot · GI02Jo230 · 1995-01-25 00:00:00 — Det är ur många synpunkter angeläget att eldningen medfossila bränslen minskar. Utsläppen av koldioxid skallminska.EU-trädan, av den så kalladereformgrödearealen , därefter sannolikt 15procent, representerar en resurs som vi på ett bra sätt måsteutnyttja till bland annat energiodling.Inom växtförädlingen har tagits fram ettenergispannmål med svart kärna. Denna kärna duger inte förhumankonsumtion. Som energispannmål kan den passautmärkt i sydsvenska slättbygder där odling av energiskogicke är önskvärd. På detta sätt kan de goda slättjordarnahållas igång och räddas för framtida ökade behov inomlivsmedelsproduktionen.Vi kan räkna med en tämligen avregleradframtida livsmedelsmarknad. För svensk del är detta ingetproblem under förutsättning att svenska producenter fårarbeta på lika villkor som sina utländska kollegor. I en sådanmarknad kan småskalig eldning med energispannmål föruppvärmning kunna bli intressant som ett alternativ till olja.EUs trädesregler ställer hårda krav på den som odlarspannmål för eldningsändamål, bränslekärna. Odlaren skallha försäljningskontrakt på den beräknade kvantiteten ochställa bankgaranti eller deponera avträdersättningen som en säkerhet för att spannmålet inteanvänds för foder- eller livsmedelsproduktion.Ur miljösynpunkt men även för att underlätta en bättreresursfördelning vore det önskvärt om eldning medenergispannmål på något sätt kunde avbyråkratiseras. Dettaförutsätter en tillfredsställande kontroll. Iväxtförädlingsförsök finns nu ett vete med mörk eller svartkärna. Vid inblandning i foder eller mjöl avslöjar sig råvarandirekt. Detta innebär att en bra kontrollmöjlighet finns.Utsäde är ej tillgängligt men kan så vara omtre år.Energispannmålseldning i mindre pannor är teknisktutprovad såväl i som i . Det är av störstaintresse att redan nu kunna starta uppbyggnaden av lokalasystem för energispannmålseldning. Detta dels för eldningpå den egna gården men även i andra mindre pannor på upptill 300 kW, använda för uppvärmningsändamål.Med ''svartvetet'' som trädesgröda borde ett förenklatsystem kunna byggas upp. Ett tänktbart system kan baseraspå anmälningsplikt, angivande av egen förbrukning ochövrig kontrakterad försäljning. måste odlare ochanvändare medge kontroll i egen foderproduktion.Från svensk sida bör vi redan nu i detalj klargöra hur etttänkt sådant system skulle kunna utformas. Vidare börSverige driva frågan inom EU, att svenska spannmålsbygderfinge utgöra ett dispensområde för ett förenklat system.Detta för att snabbt vinna erfarenheter på området. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om dispens från gällande EU-regleravseende odling av spannmål för eldningsändamål.
mot · GI02Jo231 · 1995-01-25 00:00:00 — och länsstyrelserna har utifrån detlivsmedelspolitiska beslutet anslagit medel förvidareutveckling av maskinringsverksamheten i Sverige.Maskinring är en ekonomisk förening öppen för allalantbrukare och maskinstationer med huvudsyfte attförbättra maskinekonomin och öka tryggheten imedlemsföretagen genom ett bättre maskinutnyttjande.Maskinringen äger inga egna maskiner och har inget egetvinstsyfte utan är lantbrukets förmedlingscentral, med enanställd verksamhetsledare som spindeln i nätet.Maskinringsidén föddes i för . finns maskinringar i de flesta europeiska länder och it.ex. Gemensamt för de flesta ländermed etablerade maskinringar är attmaskinringsverksamheten får statligt ekonomiskt stöd inågon form.De första maskinringarna i bildades och i 31 maskinringar utspridda över hela landet. Antaletmedlemmar har ökat från 2 1991 till ca 3 1993.Avräkningsvärdet, det samlade värdet på alla förmedladetjänster, har ökat från 6,5 milj.kr. till nästan 40 milj.kr. Statistiken är ännu ej insamlad menpekar mot en fortsatt positiv utveckling.FramtidsperspektivDenna positiva utveckling beror till stor del på att intressetför och behovet av denna samverkansform är mycket stort.En väl fungerande maskinring bidrar mycket positivt i denkostnadsjakt som är helt nödvändig för att svenskt lantbrukskall kunna bibehålla och förbättra sin konkurrenskraft i ettinternationellt perspektiv.Utvecklingen hade aldrig varit möjlig utan ekonomisktstöd till utbildning, marknadsföring, rådgivning ochinformation, såväl på riksplanet som i de lokalamaskinringarna. Maskinringsidén är ny i och måstespridas och förankras såväl bland lantbrukare som övrigaorganisationer och företag.Maskinringarna ute i landet behöver statligt ekonomisktstartstöd under uppbyggnadsskedet som lämpligenkanaliseras via länsstyrelserna. , som ansvarar för maskinringsutvecklingeni , behöver få fortsatt statligt ekonomiskt stöd för attkunna vidareutveckla maskinringsverksamheten påriksplanet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om maskinringarnas betydelse i framtidasvenskt lantbruk.
mot · GI02Jo232 · 1995-01-25 00:00:00 — Regionalt stöd till jordbruket Livsmedelspolitiken är ett område där ett medlemskap iEU innebär en tydlig förändring. Vid förhandlingarmed EU om villkoren för ett medlemskap har en målsättningvarit att fullt ut skall delta i den gemensammajordbrukspolitiken från medlemskapets första dag.Den nya jordbrukspolitiken innebär att prisstöd ersättsmed direktstöd samt att gränserna öppnats för export ochimport. omställningsprogram upphör och nya reglerför jordbruket införs.Regeringen har föreslagit en rad förändringar i förhållandetill den förra regeringens förslag vad gäller åtgärder på detjordbrukspolitiska området.Dessa förslag ställer vi oss helt bakom:En mer rättvisfördelning av EU-medlemskapets kostnader och intäktermellan konsument, skattebetalare och bonde.En minskningav utgifterna över budgeten.Begränsa jordbrukets negativapåverkan på miljön genom miljöavgifter.Öka jordbruketspositiva inverkan på miljön genom att prioriteralandskapsvårdsstöd och bevarande av den biologiskamångfalden.Öka den svenska livsmedelssektornskonkurrenskraft.Det regionalpolitiska stödet till jordbruket i norra utgått på ungefär samma premisser sedan 80-talets mitt.Det har varit ersättningar för merkostnader orsakade avklimat, långa avstånd m.m. Stöden har lämnats i form avpristillägg eller direktbidrag inom det s.k. stödområdet.Enligt regeringens prop. 1994/95:75 Vissalivsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i sägsatt det fortsatta stödet till jordbruket i norra vid ettEU-medlemskap skall behållas i stort sett oförändrat iförhållande till situation. Det har också riksdagenbeslutat (JoU 1994/95:7, rskr. 1994/95:126).Inom stödområde 4 i del i ,och produceras av mjölken. av mjölkproducenterna finns inom område 4 och av all fläsk och smågrisprodukter samt av all brukad åkerareal finns inom detta område avVärmlands totala jordbruksproduktion.Avtalet mellan och EU innebär att harmöjlighet att lämna ett nationellt stöd i vissa delar av norraSverige. De regionerna är stödområdena 1--3.Område 4 är alltså inte med trots att område 4 enligt dengamla regionalpolitiska stödområdesindelningen fått del avolika stöd.Utan nya stödformer skulle mjölkproduktionen förlora sindel av de pristillägg och direktstöd som utgår. Enförklaring är att LFA-stödet i detta område enbart får utgåtill högst 20 kor.För att åstadkomma en situation som mer liknar dagens ärdet viktigt att riksdagsbeslutet enligt 1994/95:JoU7 om ettgenerellt arealstöd för vall och betesmark i stödområdena 1--4 genomförs.Annars är risken stor att de sänkta intäkterna förproducenterna i område 4 får effekter även påsysselsättningen inom livsmedelsindustrin i länet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöstödet i stödområdena 1--4.
mot · GI02Jo233 · 1995-01-25 00:00:00 — Förutsättningarna för jordbruk i norra ärsådana, att , och bordetillhöra det norra stödområdet eller få del av LFA-stödet. Nugällande regler ger sämre stöd för bönderna söder omDalälven jämfört med deras kollegor norr om älven.Eftersom mjölken från båda områdena levereras till sammamejeri i framstår skillnaden mycket tydligt. Underden senaste har antalet kor i norraVästmanland minskat.Gränserna för stödområden kan naturligtvis alltiddiskuteras. Just det av oss aktualiserade området har varitföremål för debatt eftersom den gränsenframstår som särskilt orättvis. Lantbrukarna anser att debedriver jordbruk under likartade klimatiska förhållandensom deras stödberättigade konkurrenter arbetar.Därtill torde det vara så att förutsättningarna för jordbrukär betydligt bättre om man förflyttar sig ytterligare några milnorrut, exempelvis till Tunaslätten.I och med anslutning till EU gäller de regler somfinns enligt EU:s jordbrukspolitik. Den medger både LFA-stöd och miljöstöd för vall och betesmarker i områdena 1--4. Även norra borde kunna komma i fråga vadgäller dessa stöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av stöd till jordbruket i norraVästmanland.
mot · GI02Jo235 · 1995-01-25 00:00:00 — Utnyttjande av EU:s miljöstöd I och med inträde i Europeiskaunionen omfattas vi av EU:s gemensamma jordbrukspolitik.Oaktat att man kan ha en del kritiska synpunkter på dennaär det gemenskapens jordbrukspolitik, som framöverkommer att ge förutsättningarna och ange ramarna förjordbruket, dess företag och utövare.Denna politik ger gemenskapens medlemmar möjlighetertill att få del av ekonomiskt stöd för miljövårdande insatser.Villkoren för detta regleras i EU:s förordning 2078/92 om''miljövänliga jordbruksmetoder och bevarande avlandskap''.Inom ramen för dessa program svarar EU normalt för 50procent av kostnaderna, vilket ger näringens utövare starkaincitament för utnyttjande av miljövänligajordbruksmetoder.I med dess småbrukarlandskap finns engenuin uppslutning kring ansträngningarna att så långt det ärmöjligt bevara denna omväxlande landskapsbild -- enprodukt av det gamla odlingslandskapet.Så har t.ex. i lagt nerbetydande insatser och engagerat många goda krafter runtom i länet för att utveckla förutsättningarna för ettmiljöanpassat jordbruk.För såväl de människor som mer permanent lever i länetsom för allt fler turister som besöker detta sjörika sydsvenskalän har det öppna odlingslandskapet betydande natur- ochrekreationsvärden.Sydsveriges unika kvaliteter i dessa avseenden iförhållande till norra tätbefolkade industri- ochstadsregioner understryker ytterligare behovet av ochpotentialen i dessa miljösatsningar i det sydsvenskajordbruket i skogs- och mellanbygden.Den socialdemokratiska regeringens uttalade avsikt äruppenbarligen att inte utnyttja möjligheterna tillmedfinansiering från EU på samma sätt som i den borgerligaregeringens förslag (prop. 1994/95:19).Det är den svenska miljön som ytterst drabbas av dennakortsynta ''besparingsnit''. För detta bär socialdemokraternadet hela och fulla ansvaret.Regeringens agerande markerar också på ett beklagligt sättgentemot EU:s övriga medlemsländer att inte vill tasitt fulla ansvar i ett gemensamt internationellt miljöarbete.Agerandet rimmar dåligt med all den retorik somregeringen i övrigt anger sitt miljöarbete med. Gärningarnatalar tydligt ett annat språk.Argumentet att man av statsfinansiella skäl måste avståfrån detta miljöarbete är inte hållbart. Gör man en totalkalkylmed såväl skatteeffekter som multiplikationseffekter medanledning av dessa miljöinvesteringar förefallernettobelastningen för statskassan bli noll.Det återstår ännu innan ett program för miljöstöd påjordbrukets område är slutligen fastställt.Under den tid som återstår finns anledning för riksdagenatt markera önskvärdheten och behovet av att Sverigeengagerar sig i detta miljöarbete och till fullo utnyttjar detmiljöstöd som EU kan erbjuda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utnyttjandet av EU:s miljöstöd.
mot · GI02Jo238 · 1995-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av EU-avgiften,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de ekonomiska konsekvensernaför jord- och skogsbruket till följd av skattepolitiken,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida konsumentpolitikensmål och inriktning,115. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsatsmedel för att godkännasskall vara till fördel för konsumenten,116. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla ämnen i sammansattaingredienser skall deklareras,117. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att dubbel datummärkning skallgälla för mjukt bröd,118. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den lokala livsmedelstillsynenmåste förbättras,119. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ekologisk odling skall kunnabedrivas på delvis omställda gårdar,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att konsumentorganisationer ochandra konsumentföreträdare ges möjligheter till insyn imyndigheters arbete med konsumentfrågor,121. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den besparing som ålagtsSLU skall avse perioden fram ,222. att som sin mening ger regeringen itll kännavad i motionen anförts om att SLU-verksamhet vidBispgården inte bör prioriteras på annat sätt än verksamhetpå andra orter,223. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den svenska livsmedelsbranscheni det internationella perspektivet,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om långsiktiga mål förlivsmedelssektorn i ,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regional omfördelning ochkapitaliseringseffekter,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om parlamentarisk uppföljning avutvecklingen av jordbruket i ,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om underlättande av boendet pålandsbygden,328. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avstyckningar frånjordbruksfastighet och om jordförvärvslagstiftningen,329. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utförsäljningen av tillgångarna iJordfonden,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationerna och telenätetpå landsbygden,431. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning inom skogs- ochträproduktssektorn,532. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utförsäljning av skogsmark frånAssidomän,533. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den privata äganderätten.
mot · GI02Jo242 · 1995-01-25 00:00:00 — mjölkproducenter kommer med EU-medlemskapet att få sin produktion kvoterad, s.k.mjölkkvoter. Kvotering i sig är ett hinder för jordbruketsrationalisering.Nu visar det sig att arrendatorerna och mjölkproducenternainte får del av ersättningen utan den tillfaller jordägaren, oftastorgodsägarna, bolagen och kyrkan. För att få en kvot ochkunna få del av ersättningen måste man ha varitmjölkproducent den 1 januari 1995.Under arrendetiden har arrendator ofta byggt upp gårdenoch betalat arrende för gården. I de fall jordägarenhar deltagit i investeringen, är räntan oftast som enarrendehöjning. har flera arrendatorer i landet blivituppsagda. Markägarna begär själva inträde för att få del aversättningen.Mjölkkvoterna och därmed ersättningen bör tillfallaarrendatorn, producenten. Det är arrendatorn som genom sittarbete och kunnande har byggt upp mjölkbesättningen;jordägaren får sin ersättning genom arrendeavgiften. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om mjölkkvoter och arrendatorer.
mot · GI02Jo243 · 1995-01-25 00:00:00 — Vissa snedvridande effekter för de redan etableradeekomjölkproducenterna finns då det gäller fördelning avmjölkkvoter. Genom att ekomjölkproducenterna har en lägreproduktion per ko jämfört med i konventionell produktionblir kvoten inledningsvis betydligt lägre.Om en producent däremot går över från konventionellproduktion till produktion av ekomjölk utgår man vidkvotfördelning från hans tidigare betydligt högre produktion.Producenten får därmed ett betydligt bättre utgångsläge änden redan etablerade ekoproducenten. Denna drabbas ocksågenom förhållandet att kalvarna i ekomjölksbesättningenmåste födas upp med egen ekomjölk. Därigenom blirutgångskvoten än lägre. Dessa förhållanden uppfattas somorättvisa och därför bör problemen beaktas vid fördelning avekomjölkkvoter.Andra problem i sammanhanget kan komma vidförsäljningar eller förändringar av produktionsinriktningen.En väg att uppnå största möjliga rättvisa vore att baserakvotfördelningen inom ekomjölkens produktion på antaletbåsplatser multiplicerat med genomsnittsproduktionen perko i mjölkkontrollen. Genom detta skulleekomjölkproducenterna även få möjlighet att öka sinproduktion.Då tog beslut angående EU--avtalet i höstasskapades ett särskilt utrymme för utökadekomjölkproduktion vilket kan motivera anförda förslag.Orsaken till detta var att produktionen av ekomjölk ärmycket låg i förhållande till den nuvarande efterfrågan påmarknaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kvottilldelning förekomjölkproducenterna.