mot · GI02So412 · 1995-01-25 00:00:00 — Detär viktigt att sjukhemmen och andra boendeformer harkontinuerlig och god läkarservice, gärna med geriatriskkompetens, så att de äldre får en medicinsk vård av godkvalitet och inte i onödan behöver uppsöka sjukhus.Äldre ska ha rätt till akutsjukvård som är anpassad till denäldres individuella förutsättningar för utredning ochbehandling. Vid behov av rehabilitering eller längre tidsbehandling och konvalescens efter akut sjukdom skageriatriska kliniker, eller motsvarande, vara tillräckligtdimensionerade för att kunna ge adekvat vård. Utvecklingenmot en utökad samverkan mellan internmedicin ochgeriatriken bör fortsätta.Kristdemokraterna har särskilt motionerat om vården ochomsorgen av de äldre.Vård i hemmetKvalificerad sjukvård i hemmet är ett utmärkt alternativ tillvård på sjukhus. Den fungerar som ett alternativ tillslutenvården och kan närmast betraktas som en sjukhusvårdi patientens hem.Kvalificerad hemsjukvård innebär bland annat rätt tillkontinuerlig tillsyn av ett begränsat antal personer ochmedicinska insatser med kort varsel, där avanceradsmärtlindring ofta är ett viktigt inslag. För den som vårdas ihemmet ska det finnas nära kontakt med och möjlighet tillväxelvård på sjukhus.Anhöriga och andra närstående har stor betydelse ihemsjukvården och de bör erbjudas stöd och utbildning.Hemsjukvården ger på ett särskilt sätt möjlighet att ha näraoch kära omkring sig under den sista tiden.Den kvalificerade hemsjukvården är ojämnt utbyggdtrots att den kommer att få allt större betydelse i framtiden.Kristdemokraterna arbetar för att alla som vill ska ska hamöjlighet att välja denna vårdform.Värdig vård i livets slutskedeMänniskor kan befinna sig i livets slutskede oavsett ålder.Cancer, aids m fl sjukdomar drabbar även yngre människor.Både yngre och äldre ska ges förutsättningar för ett värdigtslut när döden nalkas och ingen ska behöva dö i ensamhet.Den som så önskar ska även få andligt stöd. Patientensönskan om var han eller hon vill tillbringa den sista tidenska respekteras. För den som vill sluta sina dagar i det egnahemmet ska en trygg vårdplats byggas upp där.Hospicevården är en vårdform i livets slutskede därpatientens egna önskemål står i centrum. Hospice arbetar påett särskilt sätt utifrån en helhetssyn på människan ochdennes sjukdom. För livskvaliteten i livets slutskede är detviktigt att alla sjukdomssymtom blir bemötta. Det innebärofta kvalificerad smärtlindring, insatser från sjukgymnaster,arbetsterapeuter, tandhygienister med flera. En braomvårdnad och hjälp att hantera oro och ångest utgör ocksåviktiga inslag. Även andliga behov ska kunna mötas avkompetent personal. Anhöriga har en betydelsefull uppgiftäven i denna vårdform.Åtgärder för att säkra en värdig vård i livets slutskede lyftsfram i en särskild motion.Den psykiatriska vårdenUtvecklingen av psykiatrin från i huvudsak sluten vård påinstitutioner till öppna och halvöppna vårdformer har förmånga varit positiv. Det är dock viktigt att påpeka att detäven behövs olika vårdnivåer. Utvecklingen mot öppenvårdmåste dock balanseras mot individens behov avtrygghet och omvårdnad.Psykosocialt synsättI det fortsatta förändringsarbetet är det nödvändigt att ettpsykosocialt synsätt får ett allt starkare genomslag. Enhelhetssyn på människan ska tillämpas där man ibehandlingsarbetet tar tillvara såväl medicinsk sompsykologisk och social kompetens.De psykoterapeutiska behandlingsformerna behöveruppvärderas i förhållande till medicinsk behandling ochresurserna förstärkas. Behovet av psykoterapi är stort. Bild-,musik- och dansterapi är behandlingsformer som bör fåmöjlighet att utvecklas.En fungerande vårdkedja bör erbjudas med öppenvård,slutenvård, mellanvårdsformer som t ex gruppboende ochnära samarbete med kommunens socialtjänst. Behandlingoch rehabilitering ska i största möjliga utsträckning kunnaske nära hemorten.Stöd till anhöriga är ofta av stort värde för patienter medpsykiska sjukdomar. Landstingen ska sträva efter gottsamarbete med klientorganisationerna, då de representeraren grupp svaga patienter som själva har svårt att hävda sinarättigheter.BarnpsykiatriDen öppna psykiska barn- och ungdomsvården och denslutna barnpsykiatriska vården behöver utveckla sittsamarbete.Gränsdragningen mellan barn- och vuxenpsykiatrisk vårdbör vara flexibel. Det är också angeläget att barn som växerupp i en familj där det finns psykisk sjukdom ges ett särskiltstöd.IncestvårdIncest och andra övergrepp är en djup kränkning avmänniskan. Att som barn förnedras av vuxna, som man hartillit till, innebär att man får svåra emotionella skador. Vi vetbl a genom utredningar att många vuxna får sjukdomaroch/eller andra psykiska problem, som ibland kan härledastill en tidigare incest.För att ge barn och ungdomar en chans till ett värdigt livverkar för att speciella centra inrättas ilikhet med vad som gjorts i . Dessacentra ska erbjuda gruppterapi till barn/ungdomar ochvuxna. Metoden har visat sig vara framgångsrik, dåproblemet för den utsatte också är att han/hon upplever sigfullständigt ensam om sin skam och skuld. Dennaverksamhet är ett bra komplement till andrapsykmottagningar. Den ska dessutom vara en resurs försocialtjänst och polis.Flyktingars särskilda behovFlyktingars behov av psykiatrisk vård efter tortyr ochförföljelse måste särskilt beaktas. Den psykiatriska vårdenför invandrare och flyktingar är ofta komplicerad bl a genomatt man tvingas använda tolk. För att möta detta problem börpsykiatrin arbeta för att anställa även personal som kaninvandrarspråk. Resurserna för akut krisbearbetning börförstärkas.TandvårdTandhälsovården ska satsa på utåtriktad verksamhetbeträffande möjligheterna att förebygga karies ochtandlossning. Det är viktigt att den positiva attityd somuppnåtts beträffande förebyggande tandvård fortsätter. Dentendens av ökad karies på små barn som man kan skönja ärinte bra. Samarbetet med folktandvården och BVC bördärför fortsätta.Den uppsökande verksamheten för gamla ochhandikappade samt andra eftersatta grupper bör byggas utgenom samarbete mellan landstingen ochprimärkommunerna. Uppsökande verksamhet bör ävenfinnas till vissa grupper av invandrare. Information omtandhälsa bör i mån av behov ges till invandrare på derashemspråk.Inom all vårdutbildning måste undervisning omtandhälsans betydelse gentemot andra sjukdomaruppmärksammas.Personalpolitik för arbetstillfredsställelse ochmedinflytandeLandstingens personal har rätt till arbetstillfredsställelseoch medinflytande. Om de anställda känner att de är viktiga,har inflytande över sin situation och en bra arbetsmiljö finnsockså förutsättningar för ett bra vårdresultat. Varje enskildenhet bör därför i så stor utsträckning som möjligt få egetbudget- och resultatansvar. Det är även angeläget attlandstingen skapar en god arbets- miljö för att skydda deanställda mot ohälsa och yrkesskador.Landstingen ska sträva efter en god psykosocialarbetsmiljö. Alla ska kunna trivas på landstingensarbetsplatser. Varje arbetsplats bör ha en plan för denpsykosociala arbetsmiljön som behandlar frågor somarbetsinnehåll, medinflytande, åtgärder vid konflikter ochvid så kallad vuxen-mobbing.Förändringsarbete är alltid krävande för personalen. Det ärviktigt att personalen får information omförändringar som kommer att påverka deras arbetssituation.Det är nödvändigt att arbetsledningen får stöd och harkunskap om psykosociala frågor och hurförändringssituationer hanteras.PersonalpolitikVårdpersonalens kompetens ska tas till vara och utvecklasoch det bör finnas en bra sammansättning av olika åldrar ocherfarenheter. Personalen måste få möjlighet att ta hand omhela människan och inte bara de medicinska behoven.Personalens språkkunskaper och kulturella bakgrund ska sessom en resurs.Landstingen bör föregå med gott exempel bl a då det gälleratt anställa människor med funktionshinder, äldre arbetskraftoch personer som är i behov av rehabilitering.Personal inom sjukvården som ej vill utföra eller delta imandat som strider mot vederbörandes samvete ska kunnatilldelas andra arbetsuppgifter.Landstinget ska aktivt verka för att utjämna löneskillnadermellan könen så att principen om lika lön för likavärdigtarbete uppnås. En jämnare fördelning mellan män ochkvinnor inom olika yrkeskategorier ska också eftersträvas.På sikt är det nödvändigt att värdesäkrarpersonalens pensioner.Landstingen ska så långt möjligt tillgodose den enskildesönskemål om fortbildning, behov av deltidsarbete ellerpersonliga scheman. Småbarnsföräldrar ska ha möjlighet tillhel tjänstledighet tills barnet är samt partielltjänstledighet tills barnet är . Personal ska ha möjlighettill tjänstledighet för vård av anhörig.Forskning, utveckling och utbildningUtbildning och forskning har en stor betydelse förutvecklingen av ett land eller en region. Som folkvaltregionalt organ har ett särskilt ansvar för länetsframtida utveckling.Forskning och utveckling har avgörande betydelse förhälso- och sjukvårdens kvalitet, effektivitet ochutvecklingsmöjligheter. Finansieringsansvaret delas avstaten och men fonder och stiftelser är ocksåviktiga finansiärer.Forskning och utveckling ska inte enbart inrikta sig påmedicinska framsteg utan forskning inom omvårdnad ochkvalitetsarbete måste få ett allt större utrymme. Det är viktigtatt ny kunskap förmedlas så att hela sjukvårdsorganisationenkan tillgodogöra sig den.Forskning inom den alternativa medicinen bör uppmuntrasså att värdefull kunskap kan tas tillvara och utvecklas. Somskydd för den enskilde vid alternativ behandling bör utövareåläggas att registrera och föra journal över patienter ochbehandlingsåtgärder.All forskning som innefattar etiska ställningstaganden skaunderställas forskningsetisk prövning utifrån såvälmedicinska, filosofiska som teologiska aspekter.Landstingens högskolor svarar tillsammans med denstatliga högskolan för kvalificerad utbildning och forskningsom ger värdefull och helt nödvändig kunskap. De bådahuvudmännens högskolor ska samarbeta för att nå detta mål.Landstingen har en väl utbyggd utbildningsorganisationframför allt inom vårdområdet. Därmed har man även godaförutsättningar för att svara för gymnasieutbildning inomvård- och omsorgsområdet. Eleverna ska ha möjlighet attsjälv välja skola vilket också ger ett större utrymme förskolorna att profilera sig.Kultur i vårdenEtt varierande utbud inom kultursektorn tillgodoses bästgenom att ideella organisationers och folkrörelserserfarenheter och idéer tillvaratas. Folkrörelsernas insatserinom kulturområdet är en väsentlig del av kulturutbudet.Landstingens bidragsverksamhet ska medverka till mångfaldi kulturutbudet. Konstnärlig utveckling och förnyelse börfrämjas. De andliga behoven bör i dessa sammanhang ocksåuppmärksammas. Sjukhuskyrkan är där en resurs.Kulturell verksamhet är nödvändig och kan även fungerasom förebyggande hälsovård. God kultur utvecklar, gerstimulans och skapar positiva förändringar och motverkarsådant som verkar nedbrytande och passiviserande isamhället. Kultur kan bidra till rehabilitering och aktivering.Konstutställningar, konserter, sång- och musikprogram pålänets långvårdsavdelningar och institutioner ska stödjas.Biblioteksverksamheten är ett viktigt inslag i vården ochsatsningar bör göras för bl a barn och invandrare.Landstingen bör i samarbete med primärkommunerna verkaför decentraliserade kulturella aktiviteter där äveninvandrares bakgrund och miljö tillvaratas.Miljö i vårdenLandstingen har ett stort ansvar för att bedriva sinverksamhet så att miljöpåverkan blir så liten som möjligt.Dels på grund av att de ofta är länets största arbetsgivare ochdärför har ett stort moraliskt ansvar, dels därför att det liggeri verksamhetsidé att förebygga ohälsa och botasjukdomar. Många sjukdomar är miljöbetingade. Vi behöveren ny livsstil som bättre tar hänsyn till människans ochnaturens gränser.Miljöfrågorna ska ses som en naturlig del avkvalitetssäkringsarbetet. Arbetet med att spara energi ochvatten måste intensifieras. Det måste finnas ekonomiskastyrmedel som gör det intressant för varje enskild enhet attminimera sin förbrukning.Källsortering måste utvecklas också inom landstingensverksamhet. Återanvändning och materialåtervinning skaeftersträvas. är många landsting på god väg att bli heltfria från kvicksilver. Apparater och utrustning sominnehåller miljöfarliga ämnen ska bytas ut. Den såkallade utbytesregeln ska gälla. Den innebär att användarenär skyldig att köpa in en miljövänlig produkt om denfungerar lika bra som den gamla miljöskadliga. Detta äraktuellt främst inom kemikalieområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvalitetskontroll ochkvalitetssäkringssystem,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ackrediteringssystem,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den förebyggande hälsovården,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en fast läkarkontakt,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett geografiskt områdesansvar fördistriktssköterskorna,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökning av vårdgarantin,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ambulanspersonal medhög kompetens,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de små sjukhusens betydelse,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vården för äldre,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdig vård i livets slutskede.