ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Sf250 · 1995-01-25 00:00:00 — Många människor i vårt samhälle har s k osynligahandikapp. De har drabbats av en skada eller har en sjukdomsom lett till ett funtionshinder. Här finns bl a allergiker,astmatiker, diabetiker, mag- och tarmsjuka, blödarsjuka ochde som råkat ut för den mest frekventa trafikskadan,nämligen de whiplashskadade. Denna motion behandlar dewhiplashskadade och deras situation, som dock är likartadför övriga nämnda grupper.Idag finns ingen diagnosmetod för whiplashskador. Utanen diagnosmetod är det svårt att sätta in rätt behandling ochockså att ge en effektiv rehabilitering. Den skadade flyttasmellan olika specialister som ofta tvingas konstatera att deinget kan göra eller som i värsta fall sätter in behandling somförvärrar skadan.Denna situation leder till att försäkringskassanshandläggare får ett dåligt utgångsläge när de ska ta ställningtill rehabiliteringsåtgärder. Med ett bristfälligt medicinsktunderlag ska handläggaren och den försäkrade gemensamtfinna former för rehabilitering. Kontakterna medförsäkringskassans handläggare fungerar i de flesta fall utankonflikter. Ett antal ärenden leder ändå till motsättningarsom drabbar den enskilde på ett ibland kränkande sätt.Det blir svårt för handläggaren att göra en adekvatutredning och det finns exempel på där en utredning somavser den fysiska skadan har lett till att diagnosen blirpsykiska besvär.Försäkringskassans anställda har fått den tekniskautbildningen för att göra rehabiliteringsutredningar menutbildningen för att bemöta människor med respekt även fördet som är onormalt eller avviker från det vanliga mönstrethar blivit eftersatt. Insikter om vad olika funktionshinderinnebär saknas ofta. Utökat samarbete mellanförsäkringskassan och handikapporganisationerna kan varaen tänkbar lösning när det gäller att öka kunskapen omfunktionshinder.För att minimera de problem som redovisats bör riksdagenge regeringen i uppdrag att på lämpligt sätt i samband medmedelstilldelningen till ochförsäkringskassorna tydliggöra behovet avkompetenshöjande åtgärder genom att ''öronmärka'' pengarför detta ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kompetenshöjande åtgärder förförsäkringskassorna.
mot · GI02Sf251 · 1995-01-25 00:00:00 — Samordning mellan sjukvård och sjukförsäkring har försöksverksamhet med finansiellsamordning s.k. FINSAM mellan sjukvård ochsjukförsäkring i och ytterligare fyra länpågått. Enligt gällande regeringsbeslut skallförsöksverksamheten pågå och därefter slutligenutvärderas. Det är () ochSocialstyrelsen som ansvarar för att en samlad utvärderinggörs.Syftet med den finansiella samordningen är att minskalidandet för patienten och minska samhällskostnaderna.Genom försöksverksamheten har sjukvårdshuvudmannenoch ett gemensamt ansvar försjukvårdskostnaderna. Enligt gällande försökslag ärLandstinget huvudansvarigt även försjukförsäkringskostnaderna i försökskommunerna.Försöksverksamheten möjliggör att en del avsjukförsäkringsmedlen () får användas till andra än gängse insatser, t.ex. vård ochrehabilitering i syfte att åstadkomma ett minskat behov avsjukskrivning genom snabbare rehabilitering.Försöksområdet jämförs kontinuerligt med kontrollområdenför att mäta resultatet. I det fall satsningar inom projektet ejhar gett ekonomiskt positivt resultat har huvudmännen attåterbetala medlen till staten.Vunna erfarenheter i SödermanlandErfarenheterna i av försöksverksamheternai och är att såväl samhället somden berörde personen har vinster av finansiell samordning.Huvudmännen har givits möjligheter att göra investeringaroch prioriteringar utifrån en gemensamt vald strategi inomvissa problemområden såsom rörelseorganens sjukdomar,psykiska sjukdomar, missbruk och rehabiliteringsplanering.För nävarande pågår 50 projekt i D-län. Speciellt framgångsrika har varitsatsningar på s.k. samverkansteam mellan primärvårdenspersonal, försäkringskassehandläggare, kurator,sjukgymnast, annan vårdpersonal och patienten, där mantillsammans planerat för såväl sjukskrivning somrehabilitering. Detta samarbete har medfört enmetodutveckling som man lärt av varandra. Andralyckade exempel är utvecklingen av ett aktivt arbete motmissbruk med primärvården som bas. Erfarenheterna är attvårdcentralerna har goda förutsättningar att tidigt kunnauppmärksamma och tillsammans med andra motverkafortsatt missbruk.Möjligheterna som givits inom ramen för FINSAM harfungerat både som stimulans och smörjmedel för att få igångaktiviteter som annars troligtvis inte kommit igång.Därutöver har nya samverkansformer på såväl verksamhets-som ledningsnivå utvecklats.Det är ännu för tidigt att utvärdera alla effekter av denfinansiella samordningen och detta kommer att ske samlatförst medan försöksperioden löper ut under1995.Vi anser att med hittillsvarande resultat vore det olyckligtmed ett avbrott i verksamheten och hemställer därför om attpågående försök får fortsätta intill dess att regeringenslutgiltigt tagit ställning till om verksamheten skall upphöra,förändras eller permanentas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fortsatt försökstid för finansiellsamordning.
mot · GI02Sf252 · 1995-01-25 00:00:00 — Volontärer knutna till ideella biståndsorganisationer utgören viktig del i det svenska biståndsarbetet iutvecklingsländerna. SIDA kanaliserar allt mer av detstatsfinansierade u-landsbiståndet till etableradefrivilligorganisationer. Erfarenheten visar att man därmed fårut mer bistånd per krona. Man har också bättre chans att nåfram till de allra fattigaste, eftersom frivilligorganisationernahar egna och väl förtrogna lokala kontakter i de länder de ärverksamma.Volontärerna har ofta en mycket låg lön, kanske bara matoch husrum. De har också ett mycket svagtsocialförsäkringsskydd. Sjukpeng kan bara erhållas ominsjuknandet sker under arbete som utförs som ett led i en avSverige bedriven verksamhet, eller under arbete på ettsvenskt handelsfartyg. Detsamma gäller för erhållande avföräldraförsäkring. Och om man vistas utomlands över ett åroch lönen underskrider en viss nivå, kan man helt avförasfrån socialförsäkringen.De otrygga förhållanden som dessa grupper avbiståndsarbetare lever i är inte acceptabla. kan varastolt över de insatser volontärerna gör för fattiga och utsattamänniskor i tredje världen och bör ge dem den bastrygghetde behöver för att kunna fortsätta sitt viktiga arbete också vidperioder över ett år.Ett enigt utskott förordade i betänkandet SfU 1986/87:5 enkartläggning av problemet och ansåg att ovanståendegrupper hade starka skäl att få ett bättresocialförsäkringsskydd vid hemkomsten. Detta gavsregeringen till känna, men ingenting har hänt. Motionärernaanser det angeläget att frågan väcks igen och attkartläggningen av behovet verkställs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att volontärer i u-landstjänst får behålla sociala förmåner,2. att hos regeringen begär att behovet avsocialförsäkringsskydd för volontärer i biståndsarbete skallkartläggas i enlighet med socialförsäkringsutskottetsbetänkande /87:5 s. 6.
mot · GI02Sf254 · 1995-01-25 00:00:00 — har 86 ambassadörer varav 9 är kvinnor och 77män. Detsamma gäller våra generalkonsuler, där 2 av 11 ärkvinnor. Av detta kan man dra slutsatsen att systemet ochförfarandet vad gäller våra UD-tjänstemän är uppbyggt föratt passa männen och utifrån hur det var . De vistas påsamma tjänstgöringsort i och därefter byter devistelseort. Deras barn måste byta skolor och arbetskamrater,hela familjen måste byta socialt kontaktnät, boendemiljö osv.En medföljande hustru har som regel varit tvungen att avståfrån att tjänstgöra i sitt yrke och har sagt upp sitt jobb iSverige och sedan ägnat större delen av sin tid åtambassadsysslor och liknande och åt familjen, helt utanersättning. Det finns ju något som kallas förflyttningsplikt.Det är flera länder som har det på det viset. Det betyder ocksåatt hustrun inte kommer i åtnjutande av några pensionspoängunder utlandstiden och det har mer eller mindre inneburit enform av diskriminering för åtföljande maka/make.Det är också så att flera länder inte tillåter att kvinnornatar något jobb utanför hemmet och det ses då med mycketoblida ögon om t ex en ambassadörshustru gör detta, framförallt om det inte är kopplat just till ambassadarbete. Närkvinnorna far från så bryts deras kontakt medsvenska trygghetsnätet abrupt av. Det betyder att när dekommer hem och skall bo hemma, så finns de inte i någotsystem kopplade till arbetsmarknaden. Har de då svårt att fåarbete, får de gå helt utan hjälp. Det finns varken KAS ellera-kassa att åberopa osv.Under utlandsvistelsen får de inte heller tillgodoräkna sigpensionsrätt, vilket de facto ges för studier, vård av eget barnoch värnpliktstjänstgöring.Vi tycker att det vore bra om kunde gå i bräschenför att åstadkomma en förändrad syn på detta, en förändradsyn på kvinnor i andra länder, men också en förändrad synpå kvinnors roll i samband med utlandstjänstgöringar.Vi föreslår därför att beslutar att UD-makar får räkna den tid som de vistas utomlands som''överhoppningsbar'' så att de när de kommer hem hartillgång till trygghetssystemen på arbetsmarknadsområdet.Vi föreslår också att beslutar att dessa UD-makar ska kunna tillgodoräkna sig pensionsår för tidenutomlands, eftersom det är en av samhället önskaduppoffring, precis som studier, barnafödande ochvärnpliktstjänstgöring. Det handlar om 300--400 personer,varför kostnaderna inte kan bli särskilt stora. Regeringen böråterkomma till med förslag om UD-makarstillgång till trygghetssystemen och pensioner. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att UD-makar får tillgång tilltrygghetssystemen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att UD-makar får tillgodoräknasig pensionsår för tiden utomlands.
mot · GI02Sf255 · 1995-01-25 00:00:00 — Det har krävts och krävs fortfarande översyn av de olikasocialförsäkringssystemen. Syftet med översynsarbete måstevara att få till stånd robusta och stabila system införframtiden, så att den enskilde som omfattas också kan lita påoch känna trygghet utifrån de utfästelser som ges. Praxis itillämpningen kan inte vara så generösa att system urholkaseller att avgifterna blir för höga. Det är också en fördel omdet vid sidan av de generella socialförsäkringssystemen finnsutrymme för att teckna kompletterande försäkringar för demsom så önskar.En viktig fråga vid finansieringen av socialförsäkringarnaär på vilken grund avgifterna skall baseras. Vi anser att avgiftinte skall utgå för inkomster som försäkringen inte täcker,eller sådant som den betalande inte kan tillgodogöra siggenom bättre ersättningsnivåer då försäkringen utnyttjas.Det är viktigt att det finns ett givet samband mellan erlagdersättning och förmån. Detta kan till exempel gälla såväl vidgränsdragningar baserade på lönen, som för en pensionärmed sidoinkomster.Regeringen bör få i uppdrag att utreda och belysa en sådaninriktning av socialförsäkringssystemen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om principen för ersättning tillsocialförsäkringarna.
mot · GI02Sf256 · 1995-01-25 00:00:00 — Sedan karensdagen vid sjukfrånvaro infördes har svenskafolkets frånvaro från arbetet kraftigt minskat.Att nu återigen införa karensdagen skulle bli mycketkostsamt för såväl företag som stat och kommun.Givetvis är det så att man som anställd drar sig för attstanna hemma från arbetet, om man förlorar pengar. Enkarensdag innebär därför att man ibland går till arbetet, ävenom man är lite ur form. Hade man haft sjuklön från förstadagen, kanske man skulle valt att stanna hemma istället.Ett företag i , med cirka 40 anställdapersoner, vittnar om det förbättrade ''hälsotillståndet'' såhär:1989 hade vi 50 personer anställda i företaget och omsatte17 miljarder kronor. var 10--15 personer bortafrån arbetet. 1994 hade vi en ökning från 35 till 43 anställdapå företaget och var då upp i en omsättning på 32,5 miljarderkronor. Även om man räknar bort prisökningarna undertiden, innebär detta en kraftig produktivitetsökning.-- -- --Vi har genomfört en kurs för dem som önskar sluta röka.Fem anställda har slutat röka som ett resultat av detta. Numöter jag mina anställda i motionsspåren. Jag såg dem aldrigförr. sportar de, för att de vill hålla sig friska.Det går att räkna upp fler exempel på företagare, som medbestörtning tagit del av förslaget om slopande avkarensdagen. Denna redan gjorda besparing måste få varakvar av följande skäl.Folk håller sig friskare och leversundare, för att kunna gå till arbetet varje dag.Detta innebären högre produktivitet (fler arbetstimmar med ordinarietränad personal) och starkare konkurrenskraft.Företagensänker hellre ambitionsnivån och expansionslusten än de gårtillbaka till gamla tiders ''överrekrytering'', vilket innebär attdet blir svårare att lösa arbetslösheten somtillväxten hämmas.Vi anser därför att bör avslå regeringens förslagom slopad karensdag. Vad som till synes är en ''förbättring''för enskilda sjuka, kan i själva verket bli en allvarligförsämring för individens hälsotillstånd, som denkan utgöra en mycket allvarlig ''hämsko'' på den fortsattaekonomiska tillväxten och förbättringen av sysselsättningenoch landets ekonomi. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ej slopa karensdagen.
mot · GI02Sf257 · 1995-01-25 00:00:00 — är ett välfärdssamhälle. Detta kan dock inteskymma det faktum att det i fortfarande finns storaklassklyftor, skillnader i inkomst och förmögenhet somskapar olika förutsättningar för medborgarna att leva ett gottliv.I takt med att statsfinanserna försämrats har på senare årstora ingrepp gjorts i välfärdssystemen. Ingreppen harmotiverats utifrån obalanserna i den offentliga ekonomin,men bakom förändringarna ligger också hos vissa en önskanom att skapa ett annorlunda samhällsbygge än denvälfärdsmodell som vi känt. I många fall har det rörtsig om en medveten strategi för att motivera lösningar inyliberal anda.Det är därför viktigt att slå vakt om och utveckla engenerell välfärdsmodell. En modell som en bred majoritetsluter upp bakom. De statsfinansiella problemen är dock enrealitet. Detta gör att det kommer att bli nödvändigt medfortsatta åtgärder för att minska kostnaderna för de socialavälfärdssystemen.Även om det är nödvändigt med sparåtgärder finns en riskatt de blir så omfattande att de i realiteten leder till ett ickeönskat och icke avsett systemskifte. Många av debesparingar som genomförts och som kommer attgenomföras påverkar andra samhällssektorer.Sparåtgärderna riskerar att leda till en rad direkta ochindirekta effekter bl.a. vad gäller fördelningen av välfärden.Även utan hänsyn till de ekonomiska skäl som anges ovanfinns problem med de trygghetssystem som vi byggt upp iSverige. Systemen är av olikartad utformning såväl vadgäller principer som i praktisk utformning av nivåer,finansiering och försäkringsinslag för att ange någraexempel.Detta är skillnader som gör att systemen blirsvåröverskådliga både för dem som skall administrera democh för medborgarna i allmänhet. De olika konstruktionernai systemen leder också till inslag av orättvisor. Skillnadernakan dessutom öppna möjligheter för missbruk och resulterai snedvridande effekter för samhällsekonomin i stort.Många samhällsdebattörer har utifrån ovanståendeproblem påtalat behovet av en samlad reformering av desociala trygghetssystemen, en reformering i syfte attutveckla den generella välfärden och skapa systemsom är enklare, enhetligare och rättvisare. En sådan reformskulle bidra till att skapa större trygghet för medborgarnasamtidigt som den skulle ha positiva effekter församhällsekonomin.Regeringen bör därför tillsätta en parlamentarisk utredningmed syfte att redovisa förslag till en samlad reformering avsocialförsäkringarna och arbetslöshetsförsäkringen enligtvad som angetts ovan. En reform som i omfattning ochbetydelse skulle kunna liknas vid den genomgripandereformeringen av skattesystemet som skedde i början på1990-talet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter en utredning omen samlad reformering av de sociala trygghetssystemen ochsocialförsäkringarna.
mot · GI02Sf258 · 1995-01-25 00:00:00 — Lagen om Allmän försäkring kap. 8, 8:2 stipulerarbl.a. rätt till barnpension i samband med studier.En förutsättning för rätt till barnpension är att barnetbedriver studier när det fyller eller återupptar studierinnan det fyller 19 år.De ungdomar som har möjlighet att studera utomlandsväljer ofta att göra det antingen efter det första eller det andragymnasieåret. För en studerande ungdom som uppbärbarnpension/efterlevandepension kan de ekonomiskakonsekvenserna bli mycket kännbara.Exempel 1.En studerande som under ett studieår i fyller 18 år.USA är inte ''godkänt'' studieland och ungdomen fråntashelt rätten till barnpension under studieåret.Exempel 2.Hemkommen i återupptasgymnasiestudierna i . 19-årsdagen infaller företerminsstarten (skolan börjar ). Enligt nuvaranderegler upphör då rätten att erhålla barnpension. Men om dennittonde födelsedagen infaller efter terminsstarten hade deåterupptagna studierna berättigat till sådan.Studiestödslagen (1973:349) är däremot anpassad tillskolåret ''rätt till barnpension även för sådan tid dock längstt.o.m. juni månad det år då barnet fyller ''.Nuvarande regel i kap 8:2 vad gäller att åldersregelnutgår ifrån när man är född upplevs som mycketorättvis. Man kan inte återuppta studierna när detnya läsåret börjar . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rättvisare regler för barnpension ochefterlevandepension.
mot · GI02Sf259 · 1995-01-25 00:00:00 — I årets budgetproposition föreslås att folkpensionsdelen avförtidspensionen sänks . Förtidspensionärer medfullt pensionstillskott kompenseras för sänkningen med höjtpensionstillskott. Det föreslås också att gifta förtids- ochålderspensionärer alltid skall betraktas som gifta ipensionshänseende, oavsett om maken är pensionär ellerinte.Dessa förändringar medför att en förtidspensionär medATP och som är gift med en person som inte är pensionärförlorar . För deförtidspensionärer som är i aktiv ålder och som också ärfamiljeförsörjare med vårdansvar för barn, blir dennasänkning mycket stor. Förtidspensionärer som har barndrabbas ju också av övriga nedskärningar som andrabarnfamiljer får.En förtidspensionär kan inte jämföras med enålderspensionär. I stället skall man jämföra den sociala ochekonomiska situationen för andra jämnåriga. En ungmänniska som förtidspensioneras skall ha möjlighet attskaffa bostad, möbler och ha samma fritidsintressen somandra i samma ålder. En barnfamilj, där mamman ellerpappan blir skadad eller får en livslång sjukdom, skall intebehöva sänka sin standard på ett sätt som omöjliggör ettnormalt familjeliv.Regeringens förslag i årets budgetproposition har inte tagithänsyn till att förtidspensionärer har andra förutsättningaroch lever under andra familjeförhållanden änålderspensionärer. Tvärtom gör man större sänkningar förförtidspensionärer än för ålderspensionärer.Socialdepartementet konstaterar att sänkningen förförtidspensionärer är större än för människor utan barn iförvärvsaktiv ålder och också större än förålderspensionärerna. Däremot säger man att barnfamiljernafår en större sänkning. Då har man inte räknat med attförtidspensionärer också är barnfamiljer i viss utsträckning.I budgetpropositionen föreslås också att en samordningskall ske när både bostadsbidrag till barnfamiljer ochbostadstillägg utges. Man räknar med en besparing på 100mkr. Även detta förslag innebär en sänkning av dendisponibla inkomsten för förtidspensionärer med barn.Förtidspensionärers disponibla inkomst måste ocksåbetraktas utifrån att de är sjukare än andra och därför harstörre sjukvårds- och läkemedelskostnader ännormalbefolkningen. Höjningen av dessa avgifter slår därförhårdare mot förtidspensionärer än andra. Kommunalaavgifter för färdtjänst och hemtjänst har också höjts kraftigtunder senare år. Sammantaget är det en rad utgifter somförtidspensionärer oftare har än befolkningen i stort.Den grupp som främst drabbas är förtidspensionärer somär gifta med personer som inte är pensionärer.Förtidspensionärer befinner sig i aktiva åldrar, där det intealls är naturligt att leva på en pensionsinkomst. Beroendet avden andra partnerns inkomst ökar i takt med att pensionenminskar.Om det skulle visa sig att de farhågor som vi här framförtom de fördelningspolitiska konsekvenserna om regeringensförslag besannas bör man närmare utreda hur dessakonsekvenser skall kunna undanröjas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förtidspensionärer, ålderspensionäreroch barntillägg.
mot · GI02Sf260 · 1995-01-25 00:00:00 — De mindre och medelstora företagen är i allmänhetpersonalintensiva. D.v.s. rörelsekostnaderna utgörs till enbetydande del av löneomkostnader. Med anledning härav ärvarje förändring av arbetsgivaravgiftens procentsatsbetydelsefull. En sänkning av avgifterna är därför specielltvälkommen för småföretagaren.För att förbättra och stimulera till ny- och småföretagandebeslutade fyrklöverregeringen om en rad positiva åtgärder iform av slopade och sänkta skatter och avgifter. Tyvärr harmånga av dessa förbättringar nu återställts till det sämre avden socialdemokratiska regeringen.I parti- och kommittémotioner föreslås en radåtgärder för att förbättra för näringslivets möjligheter iallmänhet och för småföretagen i synnerhet. Bl.a. föreslås ensänkning av arbetsgivaravgifterna. För att ytterligareundersöka olika förbättringar för näringslivet anser vi borde utreda ett alternativ till arbetsgivaravgifter.Alternativet kunde därvid utformas till en avgift baseradpå fakturerad omsättning, nämligen en s karbetsgivaromsättningsskatt -- AGOS. AGOS ocharbetsgivaravgifter kan i avgiftssystemet finnas som två olikaalternativ, med möjlighet för varje företag att välja detekonomiskt mest gynnsamma.Kontentan av detta system med alternativa avgiftsformerinnebär att företag med personalintensiva verksamheterväljer AGOS-alternativet. Detta p g a att det ur ekonomisksynvinkel är det mest gynnsamma. Syftet med ett sådantsystem är att underlätta för personalintensiva småföretag,framförallt inom den tillverkande sektorn.Genom att ge den personalintensiva industrin möjlighet attbetala arbetsgivaravgifter, som framräknas i relation tillfakturerad omsättning, förbättrar detta möjligheterna attklara av verksamhetsanpassningar till följd avkonjunkturbetingade marknadssvängningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en konsekvensutredningom införande av arbetsgivaromsättningsskatt som ettalternativ till arbetsgivaravgift.