mot · GI02Sk341 · 1995-01-25 00:00:00 — De positivaeffekterna motverkas dock av att beslöt att införaett nytt reserveringssystem -- periodiseringsfonder.Periodiseringsfonderna har likheter med SURV-systemet,och innebär att företaget kan sätta av av vinsten till enskattefri fond. Avsatta medel skall återföras till beskattningefter . Detta innebär att företaget får en räntefriskattekredit.Vänsterpartiet anser att även periodiseringsfonderna skallavvecklas i likhet med SURV-systemet. I vilken takt och påvilket sätt detta kan ske bör avgöras efter en särskildutredning. Ett grundkrav är att alla reserverade medel skalllyftas fram för beskattning. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Industrin har bra konjunkturer och går mot goda vinster.Det finns dock en risk att erfarenheterna kanupprepas. Det vill säga ett högt uppdrivet vinstläge som inteleder till långsiktiga investeringar. En sådan utveckling kandessutom försvåra förutsättningarna för en sammanhållenavtalsrörelse. I sämsta fall kan ett högt uppdrivet vinstlägebidra till att driva upp inflationen och brukas för spekulativaaffärer. Det bör nu utredas vilka åtgärder som kan vidtasför att förhindra en sådan utveckling.En väg som tidigare prövats är någon form avvinstdelningsskatt eller vinstdisposition för det som kanbetecknas som ''övervinster''. Det bör därför i särskildordning utredas hur en sådan åtgärd nu kan utformas. Detbör då också prövas om en sådan vinstdisposition kan knytastill särskilda fonder -- framtidsfonder, för fortbildning ochkompetensutveckling i företagen. Förslag om sådana fonderredovisas i särskild motion. Enligt meningbör inkomsterna från den av föreslagna höjdabolagsskatten i ett första skede styras till sådana fonder.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta till känna.För bör en process för anpassning tillinternationella skatteförhållanden ske genom en höjning avföretagsskatten till . En sådan höjning kan beräknas geökade skatteinkomster på . börbesluta om en sådan höjning.9 Skatt på egendom 9.1 FastighetsskattI en internationaliserad ekonomi påverkas skatternasutformning av omvärlden. Hushåll och företag kan välja attflytta sina tillgångar till länder med lägre skatter. I detperspektivet är fastighetsskatten en av de mer stabilaskattebaserna eftersom fastigheter inte kan flyttas. På siktbör man därför överväga att flytta över en större del avskatteuttaget till fastighetsskatten.I många länder ingår fastighetsskatten i den kommunalaskattebasen. Det finns flera skäl som talar för en sådanordning. Det är t.ex. kommunerna som svarar för deninfrastruktur (gatuhållningen och va-nät m.m.) som krävs föratt en fastighet skall kunna nyttjas. Vänterpartiet menar attdet bör utredas om fastighetsskatten kan överföras till detkommunala beskattningsområdet. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.Vänsterpartiet har ställt detta förslag vid upprepadetillfällen och vi kan nu notera att i enrapport redovisar liknande tankegångar.Enligt överenskommelse mellan den socialdemokratiskaregeringen och för att finansieramedlemsavgiften till EU kommer fastighetsskatten attåterinföras -- för lokalhyreshus -- och breddas till att ävenomfatta industrifastigheter samt jordbruksfastigheter ochskogsbruksfastigheter.När det gäller att återinföra fastighetsskatten förlokalhyreshus-näringsfastigheter , och att breddafastighetsskatten till industrifastigheter , så ärdetta beslut som innebär ett genombrott för krav somVänsterpartiet drivit . Dessa åtgärder innebärökade skatteintäkter på förnäringsfastigheter och förindustrifastigheterna.När det gäller att belägga jordbruksfastigheter med enfastighetsskatt på och skogsbruksfastigheter med0,så ser detta som en del i denhelhetsöverenskommelse som gjort medregeringen.Det är dock ett problem att vissa jordbruksföretag gynnastill väsentliga delar av EU-medlemskapet och således börkunna bära denna skatt, medan andra jordbruksföretag intefår några påtagliga fördelar av medlemskapet. Vänsterpartiethar därför uppfattningen att denna skatt egentligen bordedifferentieras. Till viss del har denna synpunkt tillgodosettsi överenskommelsen mellan regeringen och Vänsterpartietgenom att 1/10 av intäkterna skall reserveras för åtgärderriktade till mindre jordbruksföretag.När det gäller fastighetsskatten på skogsbruksfastigheterså är den på och således väsentligen lägre än de övrigafastighetsskatterna. Skatten kan trots detta bli betungande förvissa skogsägare. är därför berett att eftersamråd med den socialdemokratiska regeringen se över omdet kan finnas alternativa vägar att inom skogsnäringenuppnå samma statsfinansiella förstärkning. En möjlighetsom ev. skulle kunna prövas är skatt på mineraloljebaseradesmörjmedel i enlighet med förslag i SOU 1994:113.Fastighetsskatten baseras på taxeringsvärden somfastställs efter en marknadsvärdering. Detta gör att det kanuppstå problem för den bofasta befolkningen i t.ex. vissaattraktiva skärgårdslägen. Den höga efterfrågan påfastigheter för fritidsändamål i sådana områden gör atttaxeringsvärdena kan komma att ligga mycket högt.Fastighetskatten blir därigenom så hög att den bofastabefolkningen får svårt att bära kostnaderna. Det finns därförskäl att i särskild ordning pröva om fastighetskatten för demsom bor permanent i sådana områden i stället kunde grundaspå ett annat mer skäligt bruksvärde. Vad som ovan anförtsbör som sin mening ger regeringen till känna.9.2 FörmögenhetsskattFörmögenhetsskatten sänktes av regeringen . Föredessa sänkningar gav förmögenhetsskatten ca 2,5 miljarderkronor. Förmögenhetsskatt utgår års taxeringmed för den förmögenhet som överstiger 800 000kronor. I överenskommelsen om den ekonomiska politikenmellan Socialdemokraterna och ingick attförmögenhetsskatten ej skall avvecklas som regeringen avsett.Även om förmögenhetsskatten således kommer att varakvar så är den i behov av en översyn. Olika tillgångarbeskattas olika hårt, och exempelvis guld, konst ochantikviteter beskattas mycket lindrigt. Förmögenhetsskattenär också utformad så att den ger alltför goda möjligheter tillskatteplanering.I departementspromemorian Ds 1990:91 finns förslag tillhur förmögenhetsskatten kan reformeras så att den fungerarpå ett mer ändamålsenligt sätt. föreslår attdenna promemoria får utgöra grundvalen för förslag tillreformerad förmögenhetsbeskattning. var inteavvisande till att skatten på s.k. arbetande kapital i mindreföretag slopades, och vid en översyn bör sådant kapital även ifortsättningen hållas undan från förmögenhetsbeskattningen.Vad som ovan anförts angåendeförmögenhetsbeskattningen bör som sin meningge regeringen till känna.I väntan på att en ny förmögenhetsbeskattning kan införasså bör en progressiv skatteskala återinföras med tre steg: denbefintliga nivån på , ett skikt på för förmögenhetsom överstiger samt ett skikt på för denförmögenhet som överstiger . Riksdagenbör besluta om att återinföra dessa skalsteg från inkomståret1996 dvs taxering. Inkomstförstärkningen kanberäknas ligga på ca 600 miljoner kronor.10 Skatt på varor och tjänster 10.1 MervärdesskattFör närvarande utgår moms med tre olika procentsatser: engenerell nivå på , en reducerad nivå på förlivsmedel samt en 12-procentig nivå för resor.I överenskommelsen mellan regeringen och Vänsterpartietom finansieringen av medlemskap i ingick bl.a.att höja momsen på serveringstjänster och porto till dengenerella nivån på . ser denna del iöverenskommelsen som en eftergift till Socialdemokraternai syfte att uppnå en tillfredsställande helhetslösning.Det är nu uppfattning att en överdriven ochsnabb anpassning av momsregler i övrigt till EU:smomsdirektiv bör undvikas. Detta gäller bland annatmomsreglerna för undervisning, idrott och kultur. Vad somhär anförts angående EU-anpassning av Sverigesmomsregler bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Det finns fördelnings- och arbetsmarknadsskäl som talarför sänkningar av vissa momssatser. De storabudgetunderskotten begränsar dock möjligheterna tillskattesänkningar. förslag om enmiljöinriktad skatteväxling samt förslag till skärpningar avvissa andra skatter liksom de inkomstförstärkningar somVänsterpartiets arbetslinje i den ekonomiska politikeninnebär, kan dock skapa ekonomisktutrymme för sänkningar på momsområdet.Fördelningsskäl talar då för en ytterligare sänkt skatt pålivsmedel. Sysselsättningsskäl kan å andra sidan tala för enreducerad mervärdesskatt på viss tjänsteproduktion.Eftersom nu är medlem av EU tvingas dockfölja EU:s direktiv kring mervärdesskatten, och EU:smomsdirektiv förbjuder en generell sänkningav momsen på tjänster.Inom EU pågår dock en diskussion om att mjuka uppmomsdirektiven så att de tillåter sänkt moms förtjänsteproduktion. Detta kan skapamöjlighet att sänka mervärdesskatten för visstjänsteproduktion i syfte att stimulera sysselsättningen. Detär mening att regeringen inom EU bör verkaför direktiv som möjliggör en sådan utveckling.Vad som ovan anförts angående mervärdesskatten börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.11 Energi- och miljöskatterI samband med de överenskommelser som träffats mellanSocialdemokraterna och har enighet nåtts omett antal skatteåtgärder med miljöprofil.Höjd CO 2-skatt för industrin0,3 mdr krFördubblad skatt på kärnkraftsel0,1 mdr krHöjd skatt på äldre vattenkraft0,4 mdr krDieselskatt på arbetsredskap0,4 mdr krMiljöskatt på naturgrus0,1 mdr krHöjd miljöavgift på handelsgödsel0,1 mdr krSumma1,5 mdr krTill skattehöjningar med miljöeffekt kan också inräknasbeslutet att höja gränsen för reseavdragen med , ettförslag som gav inkomster på . Detta ärsteg i rätt riktning men de måste betraktas som alltför småoch obeslutsamma. Om man ser till de stora skattehöjningarsom i övrigt lagts ut så har miljöinslagen i skattesystemetsnarast minskat relativt sett.Vänsterpartiet riktar därför i det följande en rad förslag iavsikt att skärpa den gröna profilen i skattesystem.Förslagen är avpassade så att en miljömedveten riksdag nuskall kunna samla sig till en positiv majoritet. I särskildmotion redovisar dessutom förslag till enskärpt beskattning av tjänstebilar. Ett förslag som har enpåtaglig miljöeffekt.Det är viktigt att skärper skattebelastningen påsådan produktion och konsumtion som påverkar miljönnegativt. bör dessutom internationellt t.ex. inom FNoch EU verka för minimiskattesatser och höjda miljöskatter,bl.a. på CO 2. bör som sin mening ge regeringen detta tillkänna.11.1 SkatteväxlingEn uthållig utveckling kräver att produktion ochkonsumtion styrs i banor som gynnar hushållning med energioch naturresurser. förespråkar ett aktivtanvändande av skatt på energi och miljöavgifter för att skapaett samhälle i ekologisk balans.Vänsterpartiet ser det som nödvändigt att ökaskatteuttaget på energi och sådan konsumtion som påverkarmiljön i negativ riktning. Detta innebär bl.a. ökade skatter påt.ex. koldioxid, kväve och svavel, liksom andra åtgärder somt.ex. avgifter på klorerade organiska ämnen, på arsenik ochkrom, förpackningar och sådant avfall som bränns ellerdeponeras.Dessa höjningar måste dock ses i ett samhällsekonomisktsammanhang som tar hänsyn till sysselsättnings- ochfördelningspolitiska effekter. Dessa krav kan tillgodosesgenom att intäkterna från de miljörelateradeskattehöjningarna används för att sänka skatten på arbetet.ex. genom riktade sänkningar av arbetsgivaravgifterna ellerreducerad mervärdesskatt på tjänsteproduktion.Vänsterpartiet anser därför att en miljöinriktadskatteväxling bör utredas och genomföras . Idenna motion föreslår miljörelateradeskatteskärpningar på . Av dennainkomstförstärkning anvisar en ram på 3miljarder kronor för närings- och sysselsättningsfrämjandeåtgärder, bl.a. sänkta arbetsgivaravgifter för försök medkortare arbetsdag. Dessa förslag kan ses som ett första stegi riktning mot en miljöinriktad skatteväxling.Regeringen har i proposition 1994/95:100 förutskickat atten utredning kring skatteväxling skall tillsättas. Det är bra.Det är dock viktigt att utredningen också snabbt tillsätts,lämpligen , och att utredningen fårsådana direktiv och arbetar så snabbt och kraftfullt att denkan avge förslag för remissbehandling under våren 1996.Detta så att utredningens resultat kan beaktas under arbetetmed det budgetförslag som skall ta under hösten1996.Vänsterpartiet föreslår att som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts angående behovetav skatteväxling och ett ökat skatteuttag på miljöskadligproduktion och konsumtion.Vänsterpartiet föreslår dessutom att som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförtsangående utredningen om en miljörelaterad skatteväxling.11.2 Industrins energibeskattningPå förslag av regeringen ikompletteringspropositionen 1992, beslöt attsänka industrins energiskatter mycket kraftigt från den 1januari 1993. Beslutet innebar att industrin befriades frånenergiskatt på bränslen och el. Koldioxidskatten för industrinfastställdes till en fjärdedel av den allmänna nivån.Vänsterpartiet gick emot de kraftiga skattesänkningarna påindustrins energiförbrukning. En uthållig industripolitik kaninte bygga på att industrin skall stimuleras med låga priserpå el eller andra energikällor. Det är riktigt att de svenskaenergiskatterna för industrin var höga men dettakompenserades av att de svenska elpriserna var och ärmycket låga vid en internationell jämförelse.I systemet fanns också en takregel som begränsadeskatteuttaget för industrins energiskatter. Regeringen kundedessutom genom särskilt beslut sätta ner taket ytterligare försärskilt energikrävande industri. satte regeringendetta tak till av de tillverkade produkternasförsäljningsvärde. Detta tak finns fortfarande kvar. Det kandock finnas skäl att överväga takets utformning då dessnuvarande konstruktion kan slå snett mellan olika branscher.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta till känna.Miljöskäl och resurshushållningsskäl talar för ettåterställande av industrins energiskatter. Genom enöverenskommelse mellan den socialdemokratiskaregeringen och har också ett visståterställande genomförts och industrins koldioxidskatt skall1996 höjas till hälften av den generella nivån. Detta beräknasge en inkomstförstärkning på ca 300 miljoner kronor.Vänsterpartiet menar att även industrins elbeskattning böråterställas. En rimlig avvägning kan vara att industrin återskall erlägga elskatt från , till en nivå sommotsvarar 1/2 av hushållens nivå.Inkomstförstärkningen av ett fullt återställande avindustrins elskatt har tidigare beräknats till 2,6 miljarderkronor , enligt upppgifter från Riksdagensutredningstjänst och RSV. Ett återställande till hälften skullesåledes ge inkomster på minst 1,3 miljarder kronor.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag i enlighet meddet ovan anförda.11.3 Övriga skattehöjningarSom framgår ovan angående behovet av en planerad ochvälförankrad skatteväxling så förespråkar atten sådan uthållig skatteväxling genomförs under 1990-talet.Vi menar dock att denna process bör inledas med att någrakonkreta steg tas under kommande budgetår. För detta syfteställer följande förslag.Skatten på äldre vattenkraft och el från kärnkraftverk börhöjas med per kWh. Detta kan beräknas ge eninkomstförstärkning på . börhos regeringen begära förslag på höjd skatt på el från äldrevattenkraft och kärnkraftverk från och med den första januari1996 så att skatteinkomsterna ökar med 400 miljoner kronor.Skatten på koldioxid beräknas /96 ge nettointäkterpå . Nivån för koldioxidskatten låg 1994på per kubikmeter olja och /liter förbensin. Då skatten ingår i underlaget för mervärdesskattenpåverkar en höjning av skattesatsen även inkomsterna förmervärdesskatten. 2-skatten generellt höjs med torde detta geintäkter på ca . bör hosregeringen begära förslag om en skatteskärpning av CO 2-skatten motsvarande eninkomstförstärkning på 900 miljoner kronor.Skatten på diesel höjs med 25öre per liter diesel. Detta kan beräknas ge eninkomstförstärkning på 500 miljoner kronor.AvfallsskattFör att stimulera återvinning, återanvändning ochkretslopp av varor och material lägger förslagom att införa en särskild avfallsavgift. Vänsterpartietutvecklar förslaget i en särskild riksdagsmotion1994/95:Jo663 som bl.a. baseras på SOU 1994:14 ''Enavfallsfri framtid. ''Utredningen jämför med bl.a. den danska avfallsavgiftensom ligger på ca /ton avfall. För att få till stånden gradvis övergång till en mer kretsloppsanpassad varu- ochmaterialhantering föreslår vi att avgiften sätts till ca 50kronor/ton. Avgiften miljödifferentieras dvs. sätts olikaberoende på vad för slags typ av avfall det är, hur detslutbehandlas, etc. Det beräknas ge en inkomstförstärkningpå . I kommande budget- och miljöarbetekan en höjning av avgiften bli aktuell.11.4 Beskattning av bilismFör att främja utvecklingen av miljövänliga drivmedel ochfordon som drar allt mindre mängder drivmedel är det viktigtatt utnyttja alla möjligheter för en sådan utveckling. I dettaarbete kan lagstiftning liksom förbud användas. En annanmetod är en lagstiftning som reglerar användningen t.ex. attett fordon måste kunna köras på ett bränsle som innehålleren viss miniminivå av biobränslen.Ytterligare ett styrinstrument som bör utnyttjas är attskattebelasta eller avgiftsbelägga en vara eller ett visstbeteende. Ekonomiska styrmedel är effektiva för att skapa ettmiljöanpassat samhälle.En rad forskningsresultat visar att vägtrafiken inte betalarde externa kostnader som den orsakar i form avträngseleffekter, olyckskostnader, slitage på infrastrukturensamt övriga miljökostnader.Samhällets kostnader för vägtrafiken varierar. Att köra enmil med bil i rusningstrafik i genererar myckethögre externa kostnader än att köra samma mil i glesbygd.Därför är det angeläget att precisera skattebelastningen påvägtrafiken så långt det går och rum. Den modernadatatekniken ger också dessa möjligheter. Vänsterpartietföreslår att en utredning tillsätts med uppgift att föreslåutformningen av en regionalt differentierad bensinskatt. Iförsta hand bör denna differentiering utformas så attbensinskatten ökar i de tre storstadsregionerna. Riksdagenbör som sin mening ge regeringen detta till känna.Det är också viktigt att priset på fossila bränslen utvecklasi en sådan takt, att investeringar i andra miljövänligarebränslesystem kan vinna ett ökat marknadsutrymme.Principen om en indexering av de miljörelaterade skatterna,bl.a. koldioxidskatten och bensinskatten, är därför en riktigprincip. finns det skäl att bruka skatteinstrumentet såatt prisnivån för fossila bränslen ökar relativt andrabränslen/energislag. bör som sin mening geregeringen detta till känna.En annan metod att påskynda förnyelsen av fordonsparkenär att stimulera skrotningen av de äldre, miljöbelastandefordonen. Detta kan göras med skatte- eller andraekonomiska styrmedel t.ex. genom att höjaskrotningspremien eller höja skatten på äldre fordon.Förslagsvis fordon som inte har katalysator. börsom sin mening ge regeringen detta till känna.För att stimulera produktion och val av mer miljövänligafordon bör fordonsskatten eller en ev. registreringsavgiftdifferentieras efter en miljöklassning av fordonet. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 2.4 om skattereformensfördelningseffekter samt en snabb och samlad redovisningav utredningsarbetet i denna fråga,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 2.2 om skattepolitikensallmänna inriktning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 3.1 om värnskatten,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 3.1 om grundavdraget,5. att hos regeringen begär förslag till slopatgrundavdrag enligt vad i motionen anförts under avsnitt 3.2,6. att hos regeringen begär förslag till höjtgrundavdrag enligt vad i motionen anförts under avsnitt 3.3,7. att beslutar om ett nytt skikt i skatteskalanenligt vad i motionen anförts under avsnitt 3.4,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 4 om arbetsgivaravgifteroch egenavgifter,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 5 om problemet medegenavgifter och marginaleffekter,110. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 6 om en nybolagsform,211. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 6 om behovet av enklareskatteregler för småföretagsamheten,12. att hos regeringen begär förslag omnedsättning av egenavgifterna för egenföretagare enligt vadi motionen anförts under avsnitt 6,113. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 7 om behovet avinternationell kontroll och minimiskatteregler förkapitalbeskattningen,14. att hos regeringen begär förslag till halveradavdragsrätt för privata pensionsförsäkringar enligt vad imotionen anförts under avsnitt 7.1,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 7.2 om avveckladavdragsrätt för låneräntor,16. att hos regeringen begär förslag till skärptavdragstak enligt vad i motionen anförts under avsnitt 7.2,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 8 omföretagsbeskattningen inom EU,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 8 om en anpassning avdet effektiva skatteuttaget för företag i upp tillnivåerna inom EU,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 8 om eventuellatillkommande lättnader i företagsbeskattningen,20. att hos regeringen begär förslag till ett riktatkreditstöd enligt vad i motionen anförts under avsnitt 8,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 8 om en avveckling avperiodiseringsfonderna,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 8 om övervinster,vinstdisponering och framtidsfond,23. att beslutar att höja skattesatsen förbolagsskatten från ,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 9.1 om fastighetsskattenoch den kommunala skattebasen,325. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 9.1 om fastighetsskatteni vissa attraktiva skärgårdslägen,326. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 9.2 omförmögenhetsskatten,27. att beslutar att skärpa skatteskalan iförmögenhetsbeskattningen enligt vad i motionen anförtsunder avsnitt 9.2,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 10.1 ommervärdesskatten inom EU,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 10.1 ommervärdesskatten i ,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 11 om deninternationella miljöbeskattningen och miljöbeskattningeninom EU,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 11.1 om enmiljörelaterad skatteväxling,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 11.1 om utredningangående en ökad miljörelatering av skattesystemet ochskatteväxling,33. att hos regeringen begär förslag till ett visståterställande av industrins energibeskattning enligt vad imotionen anförts under avsnitt 11.2,34. att beslutar att höja skattesatserna för skattenpå el enligt vad i motionen anförts under avsnitt 11.3,35. att hos regeringen begär förslag till höjd skattpå koldioxid enligt vad i motionen anförts under avsnitt 11.3,36. att beslutar att höja skatten på dieseloljaenligt vad i motionen anförts under avsnitt 11.3,37. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 11.3 om en särskild skattpå avfall,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 11.4 om en regionaltdifferentierad höjning av skatten på bensin,39.