mot · GI02U623 · 1995-01-25 00:00:00 — De senare årens utveckling på har lett till merdramatiska förändringar än på något annat håll i Europa.Förhållandena i det sönderfallna f.d. ärutomordentligt allvarliga. Kriget som rasat i ochsom fortfarande pågår i är en tragedisom angår hela världen.De extrema nationalistiska ledarnas politiska strävandenhar urartat i folkmord och förföljelse av obeskrivligomfattning. och den serbiska regimenhar inte bara ett huvudansvar för att ha initierat ochuppmuntrat kriget i utan utövar ocksåett omfattande förtryck mot befolkningen i olika delar avrest-Jugoslavien. Inte heller den kroatiska regimen i Zagrebgår fri från ansvar när det gäller de senare årens konflikter.Greklands nationalistiskt sinnade utpressning motrepubliken fortsätter. I , Europasfattigaste land, har den demokratiska utvecklingen utsatts förflera bakslag och den ekonomiska utvecklingen som mångahoppats på har dessvärre uteblivit. Även här utövar densocialistiska regeringen utpressningsverksamhetmot en liten grannstat.Den albanska minoritetsfrågan är brännande inte bara iKosova utan också i , där den riskerar att skärpasbl.a. som följd av det yttre trycket och de därav följandeförsämringarna av de ekonomiska och sociala förhållandena.Även här balanserar den albanska regeringen på en knivseggför att undvika att spänningarna skärps.Utvecklingen på är ingen isolerad företeelse sominte angår övriga . I första hand känner vi solidaritetmed alla människor som blir offer för brott mot mänskligafri- och rättigheter och våldsamma krigshandlingar. Med detligger också i vårt gemensamma intresse att medverka positiv framtid på andra håll i världen. Vi brukar tala ominternationell solidaritet och en aktiv utrikespolitik medeuropeisk identitet. För liberalerna är det naturligtatt denna politik också omfattar länderna på Balkan.FN-sanktionernaI syfte att tvinga den serbiska regimen att upphöra medstödet till kriget i beslutade FörentaNationernas säkerhetsråd (res. 757) att införaekonomiska sanktioner mot rest-Jugoslavien. Hösten 1994lättade , på förslag av den s kkontaktgruppen, på delar av sanktionerna. Det skedde efterden serbiska ledningens uppmaning till sina bosnien-serbiska bundsförvanter att skriva under den fredsplan somövriga parter accepterat eller tvingats acceptera.Det är mycket tveksamt om det var sanktionerna som fickSlobodan att ta avstånd från sina bröder i detbosnienserbiska fästet i . Möjligheterna att övervakasanktionernas efterlevnad har varit starkt begränsade ochflera utomstående, bl.a. det med befryndadeGrekland, har sett till att luckorna i sanktionssystemet varitstora. Under alla förhållanden var det i kombination med attde serbiska krigsmålen i i alltväsentligt uppnåtts.Inledningsvis kan sanktionerna rent av ha bidragit till attsluta leden i runt och hans socialistpartioch försvårat arbetet från de oppositionella. Överhuvud tagethar världssamfundets agerande framför allt isolerat ochdemoraliserat den demokratiska fredsopinionen i rest-Jugoslavien. Sanktionerna har i hög grad bidragit till attkriminalisera ekonomin och givit spelrum för en omfattandemaffiaverksamhet. I som helhet bedöms vart sjundebarn vara undernärt.Trots detta finns det anledning att vara kritisk mot desanktionslättnader, som genomfördes . Deriskerar att ge helt felaktiga signaler till den sittande regimenatt den skulle ha stöd utomlands eller att världsopinionenbörjar vänja sig vid folkmordets resultat.Sanktionerna infördes för att den serbiska regimen varengagerad i en etnisk rensning och styckning av . De upphävs när det serbiska brottet harslutförts med avsett resultat. Därför bör tydligtmarkera sitt avståndstagande till regimen, eftersom den intebara bär ansvar för brott mot de mänskliga fri- ochrättigheterna utan motverkar demokratisk utveckling iområdet.Mänskliga fri- och rättigheter i det s.k. rest-JugoslavienSituationen för mänskliga fri- och rättigheterna i det s.k.rest-Jugoslavien är mycket allvarlig. I Sandjak rapporterasom regelrätt förtryck mot den muslimska befolkningen.Politiker tillhörande det muslimska partiet har utsatts förskenrättegångar och frihetsberövande under tortyr. Även denungerska befolkningen i har utsatts förrepressalier p.g.a. sin nationella tillhörighet.Den serbiska regimen bär, framför allt , ansvarför ett regelrätt förtryck av den albanskamajoritetsbefolkningen i . Enligt bedömningar avmånga Balkankännare finner förhållandena närmast sinmotsvarighet i det tidigare sydafrikanska apartheidsystemet.Kosova var sedan konstitutionen en autonom provinsi det , men är genom denserbiska regimens ensidiga beslut åter införlivat medSerbien. Kosova ingår således i ,det s.k. rest-Jugoslavien.På medeltiden utgjorde Kosova kärnland i det ortodoxaSerbien. De flesta serber lämnade Kosova under denottomanska invasionen och bosatte sig i det nuvarandeSerbien, som varit deras hemland de senaste 500 åren.Beslutet att upphäva Kosovas autonomi och införliva detmed var en uttalad huvudpunkt i serbisk-nationalistiska politik. Det kom att utgöra snöbollen somutlöste lavinen i hela det forna Jugoslavien.De albanerna och serberna lever nuhelt åtskilda. Våld, tortyr och trakasserier mot enskildaförekommer kontinuerligt. Oppositionella och journalisterhar dödats och fängslats. Utestängda från medborgerligmedverkan har albanerna upprättat en parallell struktur medeget parlament och institutioner, vilka givetvis inte tolererasav de serbiska myndigheterna. Den albanska befolkningenleds av , som valts till president i egna, avrest-Jugoslavien ej erkända, val.Eftersom Kosova är en del av rest-Jugoslavien omfattasprovinsen också av FN:s ekonomiska sanktioner och denpolitiska isolering omvärlden bedriver. Detta har påverkatområdet i ytterligare negativ riktning. Den 19 december 1993genomfördes parlamentsval i . Den demokratiskaoppositionen gjorde ett förhållandevis bra val. Särskilt motbakgrund av de massivt regeringstrogna medierna och attrunt hundratusen regeringskritiska serber emigrerat.Valen bojkottades, liksom president- och parlamentsvaleni , av albanerna i Kosova, vilket naturligtvisinte missgynnade och de serbiska nationalisterna.Albanerna hävdar att förutsättningarna för att bedriva endemokratisk valrörelse saknas och att deltagande i valenskulle legitimera Kosova som en del av Serbien.Läget i Kosova har således varit mycketspänt, inte minst genom den omfattande närvaron av serbiskmilis och trupp. I syfte att verka för en avspänning sändeESK på ett tidigt stadium personal till området, vilket starktkritiserades från serbisk sida.Sommaren 1993 slängde myndigheterna ut ESK:sobservatörer ur Kosova. Även harförvägrats möjligheter att följa utvecklingen inne i Kosova.Sedan dess bevakas Kosova endast genom att diplomaterstationerade i från olika ESK-länder görregelbundna resor till området.Först och främst måste brotten mot de mänskliga fri- ochrättigheterna kraftigt fördömas. bör, framföralltinom ramen för ESK-arbetet, verka för ett ökatinternationellt engagemang för situationen i rest-Jugoslavien. Lättnader i FN-sanktionerna får inte geMilosevic än friare händer inom rest-Jugoslavien.För att få en klar bild av situationen i Kosova börregeringen omgående återkomma till med enanalys över situationen i Kosova, Sandjak och Vojvodina.Sverige bör också skicka en parlamentarikerdelegation tilldessa områden med uppgift att inhämta information omsituationen, samt inleda samtal med representanter från dendemokratiska oppositionen.FlyktingsituationenNära 300 000 människor har flytt från Kosova.I en intervju i sägerIbrahim Rugova att det handlar om en långsam etniskrensning. införde visumtvång motrest-Jugoslavien och därmed också mot Kosova. Sedan desskommer inga asylsökande från området till Sverige.Efter prövning av de enskilda fallen fick endast ungefär3000 kosovoalbaner uppehållstillstånd. Nära 30 000 avvisades. Ett antal av de som av svenska myndigheterhar fått avslag på sina asylansökningar begav sig till andranordiska länder främst Norge.Många rapporter tyder på att avvisade asylsökande vidhemkomsten utsatts för övergrepp och misshandel frånserbiska myndigheter. Även om rapporterna intenödvändigtvis tyder på att det rör sig om annat änslumpmässiga övergrepp, är rapporterna ytterst allvarliga.De ''studiebesök'' som gjorts i av svenskautlänningsmyndigheter har inte direkt övertygat omfullödigheten i beslutsunderlaget föravvisningsverksamheten.Ett av de skäl som åberopats till asylansökningar har variträdslan för att inkallas till den tidigare jugoslaviska, numeraserbiska armén och därmed deltagande i angreppskriget motBosnien-Hercegovina. har dock inte ansettdetta utgöra grund för asyl, då de bedömt att riskerna varitöverdrivna. Här finns uppenbarligen en omfattande gråzon.Av den stora gruppen asylsökande kosovoalbaner i Sverigehar många fått vänta mycket . oktober1991--fattades inga beslut, eftersom FN:sflyktingkommissarie vädjade om tillfälligt skydd. Efter en nyrapport från flyktingkommissarien återupptogsprövningen.I april 1994 bestämde regeringen att låta alla barnfamiljersom sökt asyl i före få stanna avhumanitära skäl. Det gäller familjer med barn som inte fyllt18 år . Ungefär 20 000 personer fick därmed stanna. De flesta av dem komfrån Kosova.Fortfarande vistas öppet eller dolt flera tusen vuxnaKosovoalbaner, som inte omfattades avbarnfamiljförordningen, runt om i . Det har i mångafall varit här i 3--som förtrycket ochförhållandena i Kosova överhuvud taget inte förbättrats.Svårigheterna att återvända till Kosova är mycket betydande.Det blir allteftersom tiden går alltmer orimligt attupprätthålla fiktionen att dessa skall återsändas till Kosova.Sverige bör i största samarbete med UNHCR medverka tillatt flyktingar från området får det skydd de är i behov av,samt att återvändande flyktingar garanteras säkerhet.MakedonienAv de nya republiker som bildades efter det fornaJugoslaviens sönderfall förnekades endast en, republikenMakedonien, i det längsta internationellt erkännande.Anledningen till denna särbehandling var främst attGrekland inom EU motsatt sig ett europeiskt erkännandep g a motsättningar av historisk och symbolisk karaktär.Senare har staten antagits som medlem av FN under dettemporära namnet , Former Yugoslavian Republicof Macedonia.Genom sitt geografiska läge har republiken kommit attdrabbas av FN-sanktionerna mot . Deredan fattiga landet har fått extremt minskadehandelsmöjligheter. Den ekonomiska och sociala situationenär mycket svag, som landet har fått ta ansvar förett stort antal flyktingar. Enligt artikel 50 kankompensation utgå i sådana fall där ett tredje land drabbasav sanktioner mot ett annat. uttalade FN:ssäkerhetsråd att kompensation borde utgå till . Idecember 1993 antog medenhällighet en resolution som uppmanar till stöd för deländer som drabbats av sanktionerna riktade mot rest-Jugoslavien. Några resultat har inte uppnåtts.Sverige har på flera sätt medverkat i stödet tillMakedonien. Svensk FN-trupp ingår i den nordiskabataljonen som övervakar gränsen mot Serbien-Montenegro.Sverige medverkade till att en ESK-mission inrättades iSkopje. En Stockholmsbaserad svensk ambassadör finnssedan ett år. I finns ettgeneralkonsulat.Det är ytterst angeläget att stödet till republikenMakedonien fortsätter. bör nu som fullvärdigmedlem av EU inom EU-samarbetet uttrycka en skarp kritikmot den grekiska hållningen mot . Det ger enutmärkt bas för att bistå i att konstruktivtförebygga interna minoritetskonflikter, som kan utgöragrogrund för underminerande verksamhet. En positivutveckling i landet är betydelsefull för hela regionen.AlbanienAlbanien har tills varit det i särklassmest isolerade och inåtvända landet i . Dendemokratiseringsvåg som följde det kommunistiskasammanbrottet i övriga öst- och centraleuropeisk ländernådde också . Den mytomspunna diktatornEnver Hoxas arvtagare avsattes. Situationen för ekonominvar i det närmaste katastrofal och är fortfarandeEuropas i särklass fattigaste land.På grund av det strategiska läget vid haralbanskt land invaderats av olika folkgrupper genomårhundrandena. fick självständighet efterbalkankriget . De gränser som fastlades av stormakternalämnade 500 000 albaner utanför landet. Mäktiga grannar krävde allasina delar av området. Gränsdiskussionerna fortsatte ochefter gjordes smärre förändringar.I södra finns en grekisk minoritet och i Greklandfinns runt 250 000 albaner, som immigrerat . Detta har lett spänd relation mellan och . Relationenmellan och påverkas också av de två ländernasförhållanden till och . har fäst sitthopp om stöd till . Detta ger en inblick i hurkomplicerad situationen är i området och hur angeläget detär att och övriga länder kan bistås i att utvecklas idemokratisk riktning.Rapporter om brott mot de mänskliga fri- och rättigheternai kommer ofta. Alldeles rapporterades omen våg av avskedanden av höga jurister, vilket är envarningssignal om rättsväsendets svaga roll. En rad starkaskäl talar för att skall stödjaförutsättningarna för en demokratisk och ekonomiskutveckling i Albanien.SlovenienEn farlig påminnelse om följderna av EUs flathet inför dengrekiska utpressningen främst gentemot republikenMakedonien är den italienska regeringens agerandegentemot . Fyra gånger har den italienskaregeringen i lagt in veto mot att överhuvudtaget fatta beslut om mandat för förhandling om associering,som man ju har inlett med ett antal öst- och centraleuropeiskastater. Symptomatiskt nog har man fått stöd av Grekland.Bakom den italienska hållningen har främst legatrevanschistiska krafter bland de italienska nyfascisterna, somju ingick i regeringen . När exemplen hopar sig påatt nationalistiska krafter får härja fritt i mellanstatligtsamarbete i det nya tar andra snabbt efter.Slovenien torde i många avseenden höra till decentraleuropeiska stater som ligger närmast till att uppfyllade villkor som ställs på nya medlemmar i . Genom att havarit en del i det finns en förenklad,obefogad och illavarslande tendens att skjuta landet åt sidanmed hänvisning till att förhållandena på måste ordnasförst. I fall är det helt irrelevant. Den italienskahållningen kan emellertid riskera att försätta istrykklass bland de nya demokratierna i Centraleuropa.Sverige bör som medlem i EU kraftfullt ta avstånd från denitalienska blockaden mot . bör vidareunderlätta för att få föramedlemskapsförhandlingar med EU tillsammans med de ialla avseenden likartade Visegrad-staterna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen gör enheltäckande analys av läget i Kosova, Sandjak ochVojvodina, i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ånyo bör skicka enparlamentarikerdelegation till Kosova, Sandjak ochVojvodina,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör verka för att ESKpå nytt skickar observatörer till Kosova,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om situationen för de asylsökandefrån Kosova,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt stöd till republikenMakedonien,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom ramen för EU-samarbetet kritiserar hållning mot ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör verka för attMakedonien får kompensation enligt artikel 50,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stöd till ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt agerande inom EU i frågaom .