mot · GI02Bo504 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningSammantaget finns cirka 3 miljoner allergiker i Sverige.Med detta avses både de som lider av allergier, eksem ochastma. Kurvan för alla dessa tre besvärssymptom ökartämligen brant. Den stora ökningen av allergier har kommitunder och beror till allra största delenpå dålig inomhusluft som innehåller för höga halter av damm(kvalster), pollen, pälsdjurspartiklar och rök från rökning.Men också ökade problem med fukt och därmedmögelutveckling medverkar till ökningen. En mängd nyainrednings- och konsumentprodukter, bidrar sannolikt tillutvecklingen av överkänslighet hos befolkningen.Konstaterat i flera undersökningar är också att dålig yttremiljö medverkar till att fler drabbas av allergier och astma.Samhällets kostnader för allergier anges till 5--6 miljarderkronor (1993). I huvudsak är det sjukskrivning(produktionsbortfall) och sjukvårdskostnader i den summan.Men kostnaden för för tidig död till följd av allergier ingårdessutom. I hela arbetslivet sker cirka 80 dödsfall (eni internationell jämförelse låg siffra). Men dör till följd avastma/allergi gör 1 200 människor . Åtgärder för attförebygga och minska besvären för allergiker/astmatiker ärsamhällsekonomiskt lönsamma.Minst var tredje barn är drabbat, medan var fjärde vuxenbesväras av någon form av allergi/överkänslighet. Detta görallergier till vårt folks största folksjukdom. Eftersom allergioch annan överkänslighet till så stor del är miljöbetingadebör de också vara möjliga att förebygga i långt störreuträckning. Bättre kunskap och information ärnyckelbegrepp för att minska allergierna och därmed bådeden enskildes besvär och samhällets kostnader. Forskningkring allergi/överkänslighet måste intensifieras. Enhandlingsplan för förstärkt förebyggande av allergier ochastma, bör utarbetas! fattade beslut omen sådan handlingsplan , och storting fattadebeslut om en handlingsplan för ''Godt inneklima i ''förra året.Barns och ungdomars miljöer värst drabbadeI den studie Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) genomfördeunder 1992, kunde bl.a. konstateras att det är stor skillnad ikvalitet mellan barns och vuxnas arbetsmiljöer. Medan ca 10procent av kontorslokaler i privat och offentlig verksamhetberäknas ha för dålig ventilation/hälsostandard, så gällde av dagismiljöerna och av skolorna harundermåliga lokaler ur ventilations- och hälsosynpunkt.Skolan utgör största arbetsplats med sina 1,5miljoner människor (elever, lärare och övrig personal). ASSkonstaterar att näringslivet är bättre på att förbättraarbetsmiljön än kommuner och landsting. Kommuner haroftast en pressad ekonomi och prioriterar därför bort åtgärdersom är riktade till skolans lokaler. Om det direktasparbetinget ligger på rektorn får hon/han en svår situation.Vad ska väljas bort -- pedagogiska insatser eller investeringi ny ventilation? Kanske dra ner ännu mer på städning?Det ekonomiskt kärva läge många kommuner befinner sigi, får inte gå ut över barns och ungdomars hälsa. Men ökadeklasstorlekar och dagisgrupper leder till allvarligaförsämringar för väbefinnandet utifrån ett redan dåligt läge,om inte den fysiska miljön rättas till. Neddragning avstädningen är också allvarlig och i det långa loppet inte enverklig besparing.I den genomförda undersökningen där nästan alla landetskommuner deltog, framkom att i åtta av tio rektorsområdenhade man minst en anmärkning på dålig ventilation ellerproblem med värme/kyla. Klagomål på luften är i särklassdominerande. Problem med fukt och mögel fanns i enfjärdedel av skolorna. Den bedömning som rektorerna fickgöra över vilka arbetsmiljöförbättringar som är mestangelägna förstärker intrycket från skyddsronderna. I 68procent av rektorsområdena anser man att förbättringar avventilationen är den mest av samhällets kostnader till följd av allergiskabesvär står barn och ungdomar för. Den kostnaden skullenaturligtvis vara större om ''produktionsbortfallet'' kunderäknas. Det faktum att många barns prestationsförmåga iskolan allvarligt sätts ner på grund av allergiska besvär, ärinte en faktor som ''räknas'' in i den i inledningen nämndasamhällskostnaden. Men det faktum att det i varje klassrumgår en osynlig katt (kattallergen i luften) gör att man snabbtförstår att den absoluta nödvändigheten av god ventilation,inte ''endast'' handlar om för höga koldioxidhalter ochdärmed trötthet, utan faktiskt också om att radikalt minskalidandet för de barn i varje klass som lider av allergiskabesvär, och därmed göra deras arbetsdag rimlig.Sedan 1990 omfattar arbetsmiljölagen även alla elever frånklass 1 och uppåt. De är alltså i lagens mening jämställdamed arbetstagare. Enligt lagen ska luft-, ljud ochljusförhållanden och övriga arbetshygieniska förhållanden ien arbetslokal vara tillfredsställande. Den faktiska ochkonstaterade ojämlikheten mellan barns och vuxnasarbetsplatser tenderar att bli en generationsfråga.Vuxengenerationens ansvar aktualiseras i högsta grad.SkolhälsovårdenNedskärningar i skolhälsovården är naturligtvis olyckligsett ur många perspektiv. Mindre hjälp för elever medallergier och astma är ett problem. Undersökningar visaratt många barn och ungdomar inte får någon hjälp föratt bli symptomfria eller få symptomen lindrade. Detta ärmycket olyckligt. En säker diagnos är en förutsättning för enriktig behandling. Även om siktet naturligtvis ska varainställt på att få skolmiljön så hälsosam som möjligt, innebärmedicinsk behandlig att barnens fysiska välbefinnande kanöka starkt.Utbildning av skolpersonal för att öka förståelsen ochkunskapen om allergier/astma är mycket angeläget.Föräldrautbildning via barnavårdscentralerna och i övrigtinformation till föräldrar är också mycket viktigt.Skolhälsovården måste ges förutsättningar att identifieraoch hjälpa till att förebygga allergirisker i barnensarbetsmiljö.Kds utvecklar sina ståndpunkter kring skolhälsovården ien särskild skolpolitisk motion.VentilationskontrollenDen första obligatoriska kontrollen för daghem, skolor ochvårdlokaler, skulle enligt riksdagsbeslut varit klar den 31december 1993, men trots detta finns det ännu kommunersom inte genomfört den. De uppgifter fått in visaremellertid att situationen tyvärr är så allvarlig som förarbetettill lagstiftningen gav farhågor om. Av de kommuner sominte utfört någon inventering är det flera som angett att manenbart gör undersökningar vid klagomål eller påtaladebrister. Detta kan på ett sätt anses förståeligt med tanke påde hårda prioriteringar som många kommuner tvingas till,men är inte desto mindre oacceptabelt. Regelbundenfunktionskontroll av ventilationssystem i alla offentligamiljöer, där rensning av ventilationskanaler görs, är enangelägen uppgift för alla kommuner.Luftflödet i offentliga lokaler måste stå i relation tillbehovet. I lokaler med hög emissionsavgivning frånbyggnadsmaterial, inredning, processer etc kan luftflödetbehöva ligga så högt som 30 l/s och person. Då bristerna iluftflöde i offentliga miljöer i undersökningar visat sig varastora, bör en laglig reglering av ökade luftflödeskravövervägas.ROTStaten bör ställa ekonomiska medel till förfogande isatsningar på ROT-projekt (reperation, ombyggnad ochtillbyggnad) i skolor, dagis etc också framgent. Beslut omROT-projekt har i regel beslutats i enighet mellan alla partier.Dessa anslag har stor betydelse för många kommunersmöjlighet att kunna finansiera förbättrad ventilation ochsaneringar etc i skolor.Kommunala fastighetsavgifterKds har tidigare lagt en motion om behovet av kommunalafastighetsavgifter och att en del, och ev. hela, denstatliga fastighetsskatten övergår till kommunerna. Detskulle täcka en del eller hela kostnaden som kommunerna nuhar för drift, underhåll och investeringar för brandförsvar ochden kommunala infrastruktur som är kopplad tillfastigheterna och deras nyttjare.En fastighetsavgift skulle dessutom innebäraatt kommunerna skulle kunna ha en långsiktig planering fördrift, periodiskt underhåll samt nyinvesteringar.Möjligheterna för kommunerna att kunna hålla uppe en högstandard vad gäller underhåll och investeringar i skol-,daghems- och andra kommunala fastigheter skulle ökamarkant. På statlig nivå skulle ROT-bidragen för sammaändamål kunna avvecklas parallellt med att en del av denstatliga fastighetsskatten övergick till kommunerna.Vidare bör möjligheten att miljö- och hälsoklassafastigheter utredas. En miljö- och hälsodifferentieradfastighetsavgift skulle kunna vara ett verksamt styrmedel ikommuneras miljö- hälsoförebyggande arbete.Information och utbildning -- ett allergicentrumInformation och utbildning är centrala delar i ettallergiförebyggande arbete. Kortsiktig intensiv informationkan öka allmänhetens kunskap och positiva inställning till attvilja åtgärda problemen. Långsiktig information handlar omatt ge allmänheten kontinuerlig information och om attutbilda viktiga målgrupper i samhället. Utbildningensmålsättning bör vara att ge olika yrkesgrupper sådanakunskaper om allergi och annan överkänslighet att de vill ochkan bidra till en miljö där personer med allergi och annanöverkänslighet kan må bra och där allergier inte utvecklas pågrund av skadliga ämnen i miljön. Informationen ochutbildningen kan knappast göras generell utan behöverskräddarsys för olika grupper.Allergiutredningens (SOU 1989:76) förslag attinrätta ett allergicentrum bör tas upp för ny prövning. Ettsådant centrum skulle i huvudsak ha följande uppgifter:Information och utbildning -- vilket innebär såvälkunskapsuppbyggnad som att information bedrivs tillallmänhet.Forskning. Allergikunskap och forskning är idagspridd på många händer. En viktig uppgift för allergicentrumär att skaffa överblick över pågående allergiforskning och attgenom konferenser låta forskare, politiker, administratöreroch branschfolk m.fl. mötas.Samarbete. Att initierasammarbete och samordna är en mycket viktig uppgift. Detgäller såväl kommun, landsting och lokala allergikommittéer,olika myndigheter och departement som berörda branscheroch forskare, vidare olika forskningsorgan, högskolor ochyrkesmedicinska kliniker.Riksdagen fattade beslut om att ettfolkhälsoinstitut skulle bilds med ansvar för bl.a.allergifrågorna. allergiforskningsgruppsom presenterade en plan för hurallergiforskningen ska bedrivas, menar dock att behovet avett särskilt allergicentrum alltjämt är stort för att ettkoncentrerat arbete på allergi/överkänslighetsproblem isamhället ska kunna bedrivas. Allergiforskningsgruppenpekar i sin plan särskilt på behovet av tvärvetenskapligforskning och att kunskaperna av denna forskning samlasoch kan vidareförmedlas aktivt i samhället.Kommunala allergikommittéerEtt av krav gällde bildandet av lokalaallergikommittéer. Det finns inget lagkrav eller allmänrekommendation om detta, men lokala allergikommittéer harändå bildats på gemensamt initiativ av , kommuner, landsting och andraintresserade, och finns i ca 45 av landets 284kommuner.Vi vet i en rad avseenden tillräckligt om orsakerna tillallergi och överkänslighet för att kunna vidta åtgärder ochdärmed förebygga allergier. Ett framgångsriktallergiförebyggande arbete bygger på aktiva och engagerademänniskor i kommunerna. Allergikommittéernas uppgift skavara att vara initiativtagare, pådrivande och att vara ensamordnande funktion för det allergiförebyggande arbetet.Allergiutredningen föreslog i sin utredning attallergikommittéerna skulle upprätta och genomförahandlingsplaner för det förebyggande arbete. Människor frånalla berörda håll skulle knytas till arbetet.Allergiutredningens förslag kan också ses i ljuset avkommunernas arbete med framtagande av kommunalaAgenda 21. Målet för agendaarbetet är en bärkraftigutveckling där hänsyn till miljö och hälsa tas fullt ut.Underifrånperspektivet och delaktighet från alla grupper,inte minst barn och ungdomar, betonas i agendaprocessen.Bildandet av kommunala allergikommittéer måste på alltsätt stimuleras.Under kommer Follhälsoinstitutettillsammans med Apoteksbolaget, ,och Astma- och allergiförbundetgenomföra en riksomfattande informations- ochutbildningssatsning. syftar till att höjakunskapen och medvetandenivån när det gäller allergi ochhur man förebygger allergi, att förändra attityder ochbeteenden samt minska sjukligheten. De tio mest''allergianpassade'' kommunerna kommer erbjudas ett pris.För att komma ifråga gäller bl.a. att kommunen har enallergikommitté och har upprättat ett handlingsprogram.Hälsobedömning av byggnads- och inredningsmaterialVi har en stor mängd ständigt nytillkommandebyggnads- inrednings- och konsumentprodukter m.m. i vårinomhusmiljö, som sannolikt bidrar till utvecklingen avallergi och annan överkänslighet hos befolkningen. Det är enotillfredsställande situation. Byggnads- ochinredningsmaterial avger ångor av olika slag. Genom attventilera kan man minska halten av flyktiga ämnen iinomhusluften. Det bör dock vara självklart att material somhar en låg avgivning och är ''säkra'' ska väljas. För högavgivning från olika material ställer dessutom ventilationeninför en omöjlig uppgift. Föroreningarna kan helt enkelt intevädras bort.Därför bör obligatoriska krav ställas på tillverkare ochimportörer av byggnads- och inredningsmaterial vad gällerråvaror, tillsatser, emissioner och hälsobedömning.Byggproduktlagen har ändrats till följd av EU-anpassningen,men den ändringen berör inte detta krav. bör ocksåsom medlem i EU verka för stränga normer för byggnads-och inredningsmaterial.I arbetsrum bör det vara självklart att vid ny- ochombyggnad installera öppningsbara fönster.Den förra regeringen tog initiativ till en byggfelsförsäkringsom trädde i kraft . Den innebär att det ärobligatoriskt för näringsidkare att teckna byggfelsförsäkringvid ny- och ombyggnad av flerbostadshus. Denna krävs ochgäller huset uppförts. Detta var ett viktigtbeslut. Byggfelsförsäkringen behöver löpande följas upp ochutvärderas så att nödvändiga korrigeringar kan göras.Allergiframkallande ämnenEnligt Kemikalieinspektionens produktregister finns ca55 000 kemiska produkter i . Det totala antalet ämnenkan uppskattas till 10 000--20 000. Ett 80-tal ämnen finnsuppförda på Kemikalieinspektionens exempellista överallergiframkallande ämnen. Det totala antaletallergiframkallande ämnen i kemikalier är dock okänt.Generellt kan sägas att det är ett mycket litet antal ämnensom står för den överväldigande delen avkemikalieanvändningen.En viktig förutsättning för att den enskilde, det allmännaoch företag ska kunna välja bort allergener är att produkteroch varor märks. Konsumenter måste kunna lita på att deprodukter de köper inte innehåller allergiframkallandeämnen. Produktinformation måste förbättras genom attallergiframkallande ämnen alltid deklareras på produkten påett lättbegripligt sätt. Detta gäller både för kemikalier i stortsamt hushållskemikalier, kläder, läkemedel och livsmedel.Då detta innebär s.k. negativ märkning krävs någon form avpolitiskt beslut. Säkerhet måste också uppnås vad gällerbiomaterial, dvs. sådana material som ansluts till, infogas ieller ersätter biologisk vävnad (linser, konstgjorda leder,tandfyllningar etc). fattade ett viktigt beslut våren1994 som innebär att amalgam ska avvecklas till år 1997.Märkning/innehållsdeklaration av allergiframkallandeämnen i livsmedel fungerar rätt väl. EU-medlemskapethindrar inte fortsatt sådan märkning. En frivilligöverenskommelse som innebär att allergener i livsmedeläven fortsättningsvis kommer deklareras, har slutits mellanLivsmedelsverket och livsmedelsbranschen. Dock kan inteSverige ställa sådana krav på importerade livsmedel. Det ärangeläget att som EU-medlem driver kravet pågemensamma obligatoriska regler som innebär att allaallergener i livsmedel deklareras. Likaså att få till stånd ettförbud mot farliga azofärgämnen.Ett problem när det gäller läkemedel är att särskildmärkning för kända allergiframkallande läkemedel saknas.Textilier som innehåller formaldehyder måste förses medupplysning om att plaggen måste tvättas före användning.Sverige bör som EU-medlem verka för att gemensammagränsvärden fastställs för formaldehydavgivning från kläderoch andra textilier.Det är också angeläget att en heltäckande kartläggning avförekomsten av allergiframkallande ämnen görs.ElöverkänslighetAntalet människor som arbetar framför bildskärmar ökarständigt. ökar problemen med skadliga effekter avbildskärmsarbete. Besvären kan bestå av hudbesvär,ögonbesvär, huvudvärk, yrsel, uttorkning av slemhinnor,ledbesvär m.m., och i de svårare fallen uppståröverkänslighet mot alla former av elektricitet.Vid bedrivs forskning kringproblemen med elektromagnetiska fält.Arbetarskyddsstyrelsen gjorde i samrådmed en framställning till regeringen om behovet avytterligare forskning.Det är nödvändigt att ta problemen med elöverkänslighetpå största allvar. Elöverkänslighet innebär ett handikapp somi de allvarligaste fallen har stora konsekvenser. Det ärangeläget att stöd, exempelvis i form av elsaneringsbidragför bostaden, erbjuds så fort tillräcklig vetenskapligdokumentation föreligger.Många företag arbetar intensivt med attelsanera arbetsmiljön.Fukt- och mögelskadefondenFukt- och mögelskadefonden fick under den gångnamandatperioden en vidgad ram. Vissa förenklingar avregleverket gemofördes också för att minskaadministrationen.Fukt- och mögelskadefonden spelar en mycket stor rolloch kommer behöva finnas kvar på minst nuvarande nivåunder överskådlig tid. Följderna för dem som drabbas avfukt- och mögelskador är dramatiska och omfattande.Bortsett från att åtgärdskostnaderna för den enskilde ofta äroöverstigliga, har de senare årens debatt om sjuka husinneburit att oron för följderna av att bo i ett skadat hus ärstor och svårbemästrad. Köpare är till övervägande del ungamänniskor och oron för de små barnens hälsotillståndredovisas ofta i ansökningshandlingarna till Fukt- ochmögelskadefonden. Den unga familjens ekonomiskasituation är ofta sådan att det inte finns något annat alternativän att bo kvar i det skadade huset. Det är därför av såvälsociala som hälsoskäl nödvändigt att skadorna åtgärdas påett fackmässigt sätt och att detta kan göras utan onödigtidsspillan och till en rimlig kostnad. Fukt- ochmögelskadefonden bidrar till att så blir fallet. Antaletärenden till fonden har ökat.Fondens verksamhet är också av betydelse förbyggbranschen. En majoritet av de entreprenörer som utförarbete, efter sedvanlig upphandling i konkurrens, med hjälpav bidrag från den staliga fonden, är småföretagare.Det är kds bestämda uppfattning att Fukt- ochmögelskadefonden ska finnas kvar på minst nuvarande nivå.Även med ett utökat produktansvar, längre garanti- ochpreskriptionstid m.m. kvarstår faktum att de typiskaskadorna uppträder sent och att det till stor del harvarit en följd av bristfälliga byggnormer och otillräckligkontroll. Skador till följd av byggfusk är inte vanliga.Tidigare kds-förslagKds lade under allmäna motionstiden förslag för attförebygga problemen med sjuka hus. En konsumentanpassadfunktions- och matrialdeklaration på byggnader ochlägenheter vid all ny- och ombyggnad, skulle underlätta förkonsumenten att jämföra olika objekt och produkter ochdärmed också medvetenheten om att rätt värdesätta dessaefter sina behov och önskemål. För byggherrar ochentreprenörer kommer kravet på information ombyggnaderna att öka medvetenheten om att bygga rätt kvalitétill rätt pris. En motion om fastighetsanknutnaunderhållsfonder pekade på möjligheterna att ekonomisktunderlätta underhåll av fastigheter och förebygga problemmed sjuka hus. Avsättningen till fonden skulle vara skattefri.Fonden skulle vara knuten till en fastighet och skullekunna upprättas för underhållsåtgärder på småhus,bostadsrätter och hyreshus. Vi fick emellertid inte gehör fördessa idéer då. Då flera förändringar och nya beslut har fattatspå området , lägger vi åter fram dessa förslag.LuftföroreningarI en japansk studie har det visat sig att barn som bor vidmotorvägar oftare utvecklar allergi. Likaså har en svenskundersökning visat att barn som bor i kommuner medmycket luftföroreningar har mer allergier än barn i samhällenmed renare luft. Dessa studier visar alltså att det är angelägetatt komma till rätta med luftföroreningar i den yttre miljönför att förebygga allergier. Höga halter kväveoxider, stoft etcfrån biltrafiken är ett allvarligt hälsoproblem i synnerhet istörre tätorter.Det är angeläget att komma tillrätta med dessa problem.Kds medverkade i regerigen till tillsättandet av Trafik- ochklimatutredningen (TOK). Denna utredning har haft iuppgift att lämna förslag till åtgärder för att åstadkomma enmer miljöanpassad trafikmiljö. Kds stöder utredningensförslag om att kommuner ska kunna besluta om s.k.miljözoner i känsliga tätortscentra. I våra stora städer böranvändning av ekonomiska styrmedel införas parallellt medutbyggd kollektivtrafik. Kds utvecklar sina tankegångarkring trafikpolitiken i en särskild motion.Ett annat luftföroreningsproblem som fokuserats undersenare år är vedeldning med vedpannor som inte ärmiljögodkända. Vedeldning utan ackumulatortank kan gehöga utsläpp av cancerframkallande kolväte. I tätbebyggdaområden, vid hus i svackor etc, kan utomhusluften blimycket ohälsosam om många eldar med dåliga pannor.Därför är det nödvändigt att från statlig nivå gå in ochfastställa normer för typgodkända pannor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att en handlingsplanför förstärkt förebyggande av allergier och astmautarbetas,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att laglig reglering av luftflödenbör övervägas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda möjligheten att miljö-och hälsoklassa fastigheter,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunala fastighetsavgifter,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att ett allergicentruminrättas och att för detta ändamål anvisar ,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrättandet av kommunalaallergikommittéer bör stimuleras,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att obligatoriska krav bör ställaspå tillverkare och importörer av byggnads- ochinredningsmaterial att hälsobedöma dessa,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som EU-medlem börverka för stränga normer på byggnads- ochinredningsmaterial,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att allergiframkallande ämnenalltid skall deklareras på konsumentprodukter,210. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som EU-medlem bördriva kravet på gemensamma obligatoriska regler om attallergener i livsmedel skall deklareras påkonsumentprodukter,211. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i EU bör arbeta för attfå till stånd ett förbud mot hälsofarliga azofärgämnen,212. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en heltäckande kartläggningav förekomst av allergiframkallande ämnen bör göras,113. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsumtionsanpassad funktions-och materialdeklaration på byggnader och lägenheter vid allnyproduktion och ombyggnation,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda fastighetsanknutnaunderhållsfonder,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommuner skall ges lagstadgadrätt att införa miljözoner i känsliga tätortscentrum,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en på statlig nivåfastställd norm för typgodkända vedpannor.