mot · GI02K611 · 1995-01-25 00:00:00 — Kommuner och landsting får enligt lagen (1986:753) omkommunal tjänsteexport tillhandahålla kommunala tjänstersom nyttigheter i form av kunskaper och erfarenheter somfinns i kommunernas och landstingskommunernasverksamhet. Tjänsterna får tillhandahållas åt företag iSverige eller åt staten. Regeringen kan också medgesärskilda villkor om det finns särskilda skäl för det.Lokaldemokratikommittén har i sitt delbetänkandeKommunal tjänsteexport och internationellt bistånd (SOU1993:77) föreslagit att kommuner och landsting fritt skall fåbedriva tjänsteexport på egen hand. För att förhindrakonkurrenssnedvridande åtgärder har kommittén bl.a.föreslagit att tjänsteexporten skall bedrivas affärsmässigt ochsärredovisas i bokföringen.Den kommunala tjänsteexporten har tidigare inte haftnågon större omfattning. Sedan lagen tillkom 1986 har intenågon större andel dispensansökningar kommit in tillregeringen. Med hänsyn till det risktagande som finns ochdet begränsade behovet har valt att behållanuvarande krav på dispens från regeringen för export avkommunala tjänster enbart för underleverantörer.De tjänster som är föremål för export är framförallttjänster inom VA-området, fjärrvärme, ADB, hälso- ochsjukvård och energihushållning. Med ett framtida integreratEuropa finns det skäl att överväga lättnader i de restriktionersom finns för exporten av kommunala tjänster.Kravet på dispens för att på egen hand få bedrivatjänsteexport utgör ett hinder. verksamhet sombedrivit tjänsteexport har kunnat ge draghjälpåt svenska konsultfirmor och svenska hårdvaruleverantörer.Kommunal tjänsteexport kan också skapa en goodwill förSverige och för svenska produkter. kanförsäljningsmöjligheterna öka på de platser dit svenskakommuner exporterar sitt kunnande. Exportföretagen harinte efterfrågat medverkan vid hårdvaruexport inågon större omfattning. Så länge kommunen håller sig tillsin kompetensenliga verksamhet, utgör sällan denkommunala tjänsteexporten någon konkurrens för privataföretag.Genom att arbeta som självständig konsult kan kommunenvara neutral gentemot hårdvaruleverantör. Det har iblandvisat sig att den utländska kunden, i regel en kommun, harhaft större förtroende för kommuner som arbetat på egenhand. De har uppfattats som mer neutrala utan kommersielltintresse. Med den kommunala verksamheten direktengagerad gentemot kunden kan det vara lättare att få bättrerelationer. Kommunerna i kan utnyttja tillfällig ellersäsongsbetonad överkapacitet i denna verksamhet.Tjänsteexporten kan ge intäkter och tillskott till kommunensekonomi. Svenska kommuner kan också göra en viktig insatsi uppbyggnaden av . Inom miljöområdet är svensktkunnande till stor nytta vid uppbyggnaden av effektivareningsverk i dessa länder. Den kommunala tjänsteexporteninnebär också en stimulans för kommunala tjänstemän.Förslaget är att kommuner och landsting får bedrivasystemexport och tjänsteproduktion för export på egen handeller som underleverantör åt svenskt företag eller åt staten.Den får omfatta kompetensenlig kärnverksamhet och dessstödfunktioner. Investeringar för tjänsteexportverksamhet fårinte göras på grund av risktagandet. Något kontinuerligttillskott av skattemedel får inte ske. Avsikten är atttjänsteexporten skall balanseras ekonomiskt under viss tid.Prissättningen skall vara affärsmässig.I ses systemexport som ett sätt attstödja det lokala näringslivet och öka dess konkurrenskraft.Bl.a. kan man bilda gemensamma bolag för exempelvismarknadsföring, produktutveckling och försäljning avtjänster och produkter.Stora möjligheter till tjänsteexport finns inomäldreomvårdnaden. Vilka specifika länder som är intressantaberor på varje kommuns naturliga förutsättningar. Ettintressant mål är , där mycket av äldreomsorgenbaseras på frivilliga insatser av kvinnorna i familjen.Allteftersom kvinnorna blir mer yrkesverksamma ökarvårdbehovet i offentlig eller privat regi. De äldre kommerinte att acceptera en alltför stor sänkning av sin standard ochtrycket på samhället ökar. Antalet åldringar ökar kraftigt.Tidningen , West , konstaterar i rapporten''Äldreomsorg i '' att pensionärerna är denbefolkningsgrupp som har störst behov av välfärdsservice,som växer mest och en allt större del av dem får genomprivata pensioner allt större handlingsutrymme: ''Men det ärsamtidigt denna utveckling som pressar välfärdssamhället såhårt att den får allt svårare att klara sina ekonomiskaförpliktelser. Inom EU svarar pensionerna för lite mer än10 % av BNP. Därför är nya modeller och idéer inomäldresektorn nödvändiga. ''Kvaliteten i den svenska äldreomsorgen gör att harspeciellt goda förutsättningar att bli ett föregångsland iuppbyggnaden av äldreomsorgen med ett gott samarbetemellan den offentliga och privata sektorn och med branscherspeciellt inriktade på vad äldreomsorgen kräver, sommedicinföretag, medicinutrustningsföretag,byggnadsindustrin, transportföretag, servicesektorn m.fl.Sverige ligger också i topp i när det gälleräldreomsorg tillsammans med , ochBelgien. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om underlättande av kommunaltjänsteexport.