mot · GI02Sf620 · 1995-01-25 00:00:00 — Alla människors lika värde och rättigheter är grunden förcenterns politik. Individens fri- och rättigheter får inskränkasendast av hänsyn till andra människors lika fri- ochrättigheter.Ras, hudfärg, kön och religion får inte föranleda olikheteri värderingar och behandling av människor. Alla människorhar rätt att leva i länder med demokratisk uppbyggnad, därde fritt kan uttrycka sina åsikter utan risk för förtryck ellerförföljelse. Människor och folkgrupper som är politiskt,socialt eller ekonomiskt förtryckta måste få stöd i sin kampmot förtrycket.Alla människors lika värde och rättigheter är grunden förallt samhällsarbete. Det innebär att oavsett från vilket landen människa kommer ska hon i behandlas som enmedmänniska på lika villkor som övriga svenskar.Ovanstående utgångspunkter, hämtade från centernspartiprogram, präglar också vår syn i flyktingfrågan.Människor på flykt undan förtryck och förföljelse på grundav ras, etnisk tillhörighet, kön, religion eller politiskuppfattning måste kunna få en i ett annat land. Sverigeär och ska vara ett land där dessa människor kan få en fristad.Sverige ska även ha en öppen, generös och humanflyktingpolitik.Flyktingpolitik i ett vidgat perspektivFörebyggande insatserDet finns ett tydligt samband mellan underutveckling ochflyktingproblematiken. Växande klyftor mellan världensrika och fattiga länder gör att alltfler från den fattiga delensöker sig till länder med en bättre social, ekonomisk,demokratisk och ekologisk utveckling. Ökatbefolkningstryck i tredje världens länder medför starkaretryck på den odlingsbara marken. Politiskt förföljda,människor som flyr krig liksom de som ger sig av för att fåen bättre tillvaro kämpar för att få uppehållstillstånd i denrika världen.För att förhindra att människor bryter upp från sitt land avekonomiska eller ekologiska skäl måste de få drägligalevnadsvillkor på plats. De måste få möjlighet att försörja sigoch sina familjer, möjlighet till ett arbete, möjlighet attbedriva jordbruk eller annan verksamhet, tillgång tillutbildning, sjuk- och hälsovård, fungerande infrastrukturerm.m.Katastrofbiståndets andel av det totala biståndet har undersenare år ökat. Det är dock viktigt att katastrofhjälp inte skerpå bekostnad av bistånd som syftar till att utveckla länderoch regioner. Därför är det viktigt att västvärlden och Sverigeger ökade resurser till utvecklingsländer i öst och syd.Bistånd ska användas för att underlätta i katastrofsituationer,men det är än viktigare att bistånd används för att förebyggakatastrofer och konflikter. Därför är det angeläget att Sverigeoch andra länder ökar det totala biståndet.Utöver bistånd i mer traditionell bemärkelse måstepolitiken gentemot utvecklingsländer i öst och syd ocksåinnefatta såväl handelspolitik som åtgärder när det gällerkapitalrörelser, kunskaps- och teknikflöden. Dessa ländermåste ges möjlighet till utveckling på lika villkor.Vidare bör åtgärder sättas in för att förebygga potentiellakonfliktsituationer på ett så tidigt stadium som möjligt. FNoch regionala organisationer, som till exempel , bör fåstärkta möjligheter att agera i preventivt ochkonfliktförebyggande syfte.Kompetensen hos frivilligorganisationer, som ärverksamma i eller har kontaktnät i ett land som står inför enpotentiell konflikt, bör bättre tas tillvara. Dessaorganisationer bör i större utsträckning utnyttjas av FN ochregionala organisationer i det konfliktförebyggande arbetet.I händelse av krig eller naturkatastrofer, är det viktigt attskapa förutsättningar för att ge människor möjligheter attstanna i sitt närområde, om de tvingas på flykt.Ökat samarbete i flyktingfrågorGenom den fria personliga rörligheten bidrar EU till ökadförståelse och kontakter mellan olika europeiska länder.Detta är i grunden positivt. Den mångkulturella karaktären iSverige och andra europeiska länder blir därigenom någotnaturligt och positivt.Den ökade rörligheten och de öppnare gränsernaunderstryker vikten av att på internationell nivå diskuterafrågor som rör rasism och flyktingfrågor.Enligt unionsfördraget skall ett nära samarbete utvecklasrörande asylpolitik och invandringspolitik. Som medlemmarkan vi fullt ut delta i samarbetet.EU-ländernas regeringschefer har på fransk-tyskt initiativenats om att ta fram förslag till gemensam strategi för attbekämpa rasismen. bör med kraft verka för engenerös behandling av invandrare och krafttag mot rasism.Inom EU diskuteras förslag om solidarisk fördelning avflyktingar mellan länderna och att harmonisera reglerna förasylprövning. En förutsättning för det ömsesidigagodkännandet av asylansökningar mellan medlemsländernaär att asylprövningen i samtliga länder lever upp till tydligtfastställda minimikriterier. Prövningen måste vara rättvis.Utgångspunkten måste vara att alla som verkligen behöveren också skall få det. bör se som enhuvuduppgift att verka för att en generös flyktingpolitik skallvinna brett stöd inom EU. Flyktingproblematiken börbehandlas som en gemensam europeisk angelägenhet. Engenerös flyktingpolitik är i längden bara möjlig om allaställer upp. Det har visat sig svårt för enstaka länder att påegen hand driva en sådan politik.Om bara ett fåtal länder bedriver en generös flyktingpolitikblir strömmen av flyktingar stark till dessa länder och hotarmöjligheterna för en fortsatt generositet. Det är därför viktigtatt samtliga länder tar sitt ansvar. EU-länderna bör även ha engemensam beredskap för betydande flyktingströmmar, frånandra delar av och andra delar av världen.Samordning och harmonisering av regler i EuropaAllt för generösa regler i jämförelse med omkringliggandeländer skulle med stor sannolikhet leda till ett kraftigt ökatasyltryck på det land som har den mest generösaasylpolitiken. En ökad samordning i , byggd påGenève-konventionens regler, är därför nödvändig för attmöta och lösa flyktingproblematiken. bör aktivtverka för en harmonisering av reglerna, tillsammans med deländer i som av tradition har en generös syn påasylpolitiken. länder måste förändraflyktingpolitiken att bättre svara mot de krav somverkligheten ställer. Flyktingpolitiken får inte bli endagsländepolitik utan måste utformas så att den blir hållbaröver tiden.FN:s flyktingkonventionInnehållet i baserades påförhållandena i efter andra världskriget.Konventionen är i vissa avseenden föråldrad och täcker intefullt ut dagens förhållanden. Försök har gjorts attmodernisera konventionen för att få den mera heltäckande.Tyvärr har det internationella arbetet inom detta områdeännu inte varit framgångsrikt. bör både inom EU ochandra internationella forum fortsätta att aktivt arbeta för enmodernisering av FN:s flyktingkonvention.Asylbestämmelserna i utlänningslagenDen svenska utlänningslagen bör också förändras för attbättre överenstämma med dagens verklighet. En tydligarelagstiftning bidrar dessutom till ökad förståelse och bredareacceptans för svensk flyktingpolitik.Till exempel har uppdelningen mellankonventionsflyktingar och den olyckliga formuleringen i defacto-paragrafen (''den som inte är flykting'' som det står i3 kap 1§ punkt 3) skapat missuppfattningar. Detta har också utnyttjats avflyktingfientliga grupper som ett bevis på att taremot personer som inte är flyktingar.En lösning är att formulera en gemensam asylparagraf iutlänningslagen. Skälen för asyl bör formuleras medutgångspunkt från individens behov av skydd i ,undan förföljelse och förhållanden i hemlandet, vilkaomöjliggör för individen att stanna kvar i sitt hemland.Det innebär i praktiken att de nuvarande definitionerna avflyktingbegreppet enligt FN:s konvention sammanförs medde utvidgningar som i praktiken tillämpat. Mycketav det som tillämpats i praxis bör ingå, så att lagens tänktatillämpning klart framgår för allmänheten. Med en tydligtformulerad utlänningslag kan man också undvika atttillämpning och praxis förändras över tiden.Det bör också tydligt framgå i utlänningslagen att rättentill asyl kan gå förlorad på grund av brottslighet,undanhållande av dokument eller om den asylsökandelämnat vilseledande eller felaktiga uppgifter. Det är viktigtatt förhindra det missbruk av asylrätten som kan förekomma.Åtgärder har t.ex. redan vidtagits för att skärpa straffen vidmänniskosmuggling i vinstsyfte.Den pågående utredningen om flyktingpolitiken bör hasom inriktning att belysa och åtgärda de problem som viovan berört. Detta bör ges regeringen till känna.Förkortade handläggningstider av asylärenden måsteprioriterasEn förskjutning har skett bland beviljade asylansökningarfrån de tre huvudgrupperna konventionsflykting,krigsvägrare och de facto-flykting till gruppen som beviljasasyl av olika humanitära skäl. Under vissa år har mer änhälften av beviljade uppehållstillstånd lämnats avhumanitära skäl, oftast på grund av att man väntat påbeslut i sitt ärende.Detta har lett till att asylsökande med svaga skäl kunnat fåstanna på grund av den långa väntan medan andra, medkortare väntetid och tyngre skäl, avvisats. Detta förhållandeger felaktiga signaler till omvärlden och ger näring åtdebatten om att fel flyktingar får stanna i . De långahandläggningstiderna i asylärenden är orsak till flera av deproblem och missförhållanden som finns i den svenskaflyktingpolitiken.Kortare handläggningstider är också angeläget utifrån ettmänskligt perspektiv. Lång väntan på besked om asyl skaparoro och psykiskt lidande hos de asylsökande och försvårarett återvändande till hemlandet vid avslag på ansökan.På grund av de långa väntetiderna på beslut har ocksåflyktingmottagandets kostnader för boende och uppehällestigit kraftigt.Handläggningstiderna hos myndigheternaStatens invandrarverk har som verksamhetsmål atthandläggningstiden i ett normalt asylärende inte skaöverstiga . Under /94 var dengenomsnittliga tiden . Genom den minskadetillströmningen av asylsökande och olika praxisbeslut hartiderna kortats under senare hälften av 1994.Utlänningsnämnden har som mål att fatta beslut i ettöverklagningsärende . Dengenomsnittliga handläggningstiden har dock varit sjumånader.Även när det gäller att verkställa Invandrarverkets ochutlänningsnämndens avvisningsbeslut är det lång väntetid ien del polisdistrikt.De långa handläggningstiderna kan delvis förklaras meddet stora antalet asylsökande, men en del av orsaken måstesökas i utformningen av asylhanteringsprocessen. Enligtcenterns uppfattning kan och måste processen effektiviserasi flera av leden utan att rättssäkerhetsförluster görs. Detta börges regeringen till känna.Aktivare regeringsroll i asylpolitikenEtt lands politiska ledning spelar en viktig roll iasylpolitiken. Regeringen kan bland annat styrareseströmmar genom att besluta om viseringskrav.Viseringskrav begränsar möjligheterna för människor attlämna sitt hemland och resa till är viktigt att främst potentiella ekonomiska flyktingar,får rätt signaler och information om att möjligheterna attbygga en ny tillvaro t.ex. i är begränsade. Regeringenbör få ett utökat ansvar att rätt information når ut tillmänniskor i utsatta områden så dessa inte satsar på enmeningslös asylresa. Sådana informationsinsatser kankombineras med insatser i området. Detta bör ges regeringentill känna.Invandrarverket kan överlämna asylärenden till regeringenför regeringens bedömning, vilket sker med jämnamellanrum. Exempel på detta är ärenden från Bosnien, Peruoch . Regeringens beslut i dessa ärenden blir sedanvägledande för övriga beslut från detta land. Regeringensroll i övrig praxisbildning (dvs tillämpning av lagstiftningen)minskades vid inrättandet av som ärsista instans i överklagandeärenden.Det är viktigt att regeringen ges en allmänt tydligare ochaktivare roll i asylpolitiken. Regeringen kan och ska gesignaler både till omvärlden och om hur manser på situationen i olika länder. Dessa vägledandebedömningar och uttalanden bör sedan ligga till grund förbeslut i asylärenden vid utredningsslussar, vilket kan bidratill kortare handläggningstider. Regeringen bör därför kunnata över enskilda ärenden på eget initiativ.Asylbyråerna bör också fortlöpande få aktuell informationom regeringens bedömning av förhållandena i olikaflyktingländer. Handläggarna kan då koncentrera sinbehandling på om den asylsökande har individuella skäl somkan påverka utgången i ärendet utöver de allmännaförhållandena. Även i fortsättningen ska Invandrarverketockså kunna överlämna enskilda ärenden till regeringen förvägledande beslut om nya länder eller nya flyktingskäl.Regeringen måste dock fatta beslut snabbare än vad somvarit fallet för att undvika att ett stort antal ärenden hopashos Invandrarverket.Genom ett stärkt samband mellan bistånd, flyktingfrågoroch mänskliga rättigheter bör dessa frågor policymässigtäven i hanteras gemensamt. Ansvaret försvensk asylpolitik och svenskt flyktingmottagande bördärför föras samman med biståndsfrågor och frågor ommänskliga rättigheter. Detta bör ges regeringen till känna.Förenkla asylprocessenEn bidragande orsak till de långa handläggningstiderna ärockså formerna för hur en asylansökan behandlas. Myckettid går åt till formella beslut och kommunikation mellanparterna beroende på att man inte alltid vistas på samma ort.I syfte att förkorta handläggningen av ett asylärende börasylbyråerna vid utredningsslussarna kraftigt förstärkas.Målet bör vara att en asylansökan normalt ska kunna avgörasi de flesta fall inom 14 dagar.Mycket tid kan vinnas genom att alla inblandade aktörerfinns samlade, dvs utöver den asylsökande och handläggarenpå också advokater och tolkar. Det bör inrättas fastafristående advokatjourer vid utredningsslussarna i sådanomfattning att i stort sett all rättshjälp till asylsökande kanges genom dessa enheter. Tolkresurserna måste ocksåkraftigt förstärkas för att minska väntetiderna påöversättningar. Genom att placera SIV:s personaltillsammans med polisen redan vid gränsen/inresekontrollenkan viktig information säkerställas och ogrundadeasylansökningar behandlas snabbare. Rätten för denasylsökande att flytta ut i eget boende under de bör begränas.Den enskilde asylsökande kan ibland vara i så dåligtpsykiskt skick att han/hon inte kan föra sin talan genom attavge en skriftlig uttömmande redogörelse för skälen till sinflykt. Den asylsökande måste därför ha möjlighet att lämnakompletterande upplysningar genom muntlig handläggning.Inom 14 dagar bör den asylsökande i normalfallet såledeskunna delges beslut i ärendet och i samband med dettainformeras om sin rätt att överklaga.Omprövningen av SIV:s beslut sker vid muntlighandläggning. Asylsökande och dennes ombud gesmöjligheter att framföra kompletterande uppgifter och skälinför två erfarna handläggare. Vid behov skall särskildexpertis kallas till denna handläggning. Beslutar de tvåhandläggarna att inte ändra på avslagsbeslutet översändesomgående överklagandet till utlänningsnämnden.I ett överklagandeärende ska beslut i princip ha fattats iutlänningsnämnden efter den asylsökandesankomst till Sverige.BudgeteffekterEn effektivare asylprocess som leder till genomsnittligtkortare handläggningstider sänker också kostnaderna förflyktingmottagandet. Anslaget till förläggningskostnaderkan därigenom minskas. Vårt förslag kräver förstärkningarav asylbyråerna vilket ökar kostnaderna på D1-anslaget.Ärendebalanser hos myndigheterna, verkställighetshinderm.m. gör att effekterna av en effektivare asylprocess först fårfullt genomslag . Enligt våruppfattning är det dock möjligt att, med de antaganden omantalet asylsökande och förläggningskostnader som återfinnsi budgetpropositionen bilaga 11, sänka kostnaderna inomInvandrarverkets område efter omföringar mellan anslagenmed netto i förhållande till budgetpropositionenunder perioden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen på den nuvarandeutredningen om flyktingpolitik i ett vidgat perspektiv,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förkortade handläggningstider,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regeringens roll i asylpolitikenvad avser ansvar för information,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen på eget initiativ börkunna ta över enskilda ärenden,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ansvaret för svensk asylpolitikoch svenskt flyktingmottagande bör föras samman medbiståndsfrågor och frågor om mänskliga rättigheter,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förenklad asylprocess,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkningar av asylbyråerna,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fasta fristående advokatjourer,förstärkta tolkresurser och lagreglerad rätt för enasylsökande att lämna kompletterande upplysningar,9. att från D2. Förläggningskostnader, för /96 anvisar400 mindre än vad regeringen föreslagiteller således ,10. att till D1. , för /96 anvisar100 utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes .