ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02K313 · 1995-01-25 00:00:00 — har den 7 december 1994beslutat höja det statliga bidraget till partigrupperna(partistödet) i . Totalkostnaden för den beslutadehöjningen blir , varav 2 700 000 kronoravser gruppkanslibidrag och avserledamotsbidrag. Höjningen av ledamotsbidraget har singrund i de önskemål som framkommit om ytterligareförbättrad sekreterarservice för ledamöter.Normen, som har varit en assistent/utredare per treledamöter, föreslås ändras till en assistent/utredare per 2,5ledamöter.Vi motsätter oss den höjning av det statliga bidraget tillpartigrupperna som förvaltningsstyrelsen beslutat om. Denallvarliga ekonomiska situation som landet befinner sig i ochsom innebär att praktiskt taget all övrig statlig verksamhetfår finna sig i minskade anslag, i bästa fall oförändrade,måste enligt vår mening beaktas även av sombeslutar om nedskärningar för andra offentligaverksamheter. finns det en överhängande risk föratt förvaltningsstyrelsens beslut om ökade partibidraguppfattas som en provokation av bl.a. allmänheten.Mot denna bakgrund anser vi att de önskemål det här ärfråga om bör tillgodoses genom att partigrupperna själva görde omfördelningar som behövs inom befintliga ramar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förvaltningsstyrelsens förslag att höjadet statliga bidraget till partigrupperna med i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02K314 · 1995-01-25 00:00:00 — Ingen riksdagsledamot är den andra lik. 349 ledamöter skatillsammans, med sina respektive livserfarenheter,yrkeskunnande och kontakter, forma och besluta om lagaroch regler för medborgare.Det är positivt med ledamöter som har kvar en fot iarbetslivet, vare sig det är offentlig sektor eller näringsliv.Det innebär att de bibehåller yrkeskompetensen ochdärigenom har lättare att återgå till arbetslivet efter perioderi riksdagen.Det leder till bättre aktuell insikt om villkoreni arbetslivet.Det leder till fler kontaktytor med det arbetslivsom vi alla i är beroende av.Det är positivt med ledamöter med förankring iföretagande och näringsliv.Det ger insikt i företagandetsproblem , inte bara dem som gällde under 70- och 80-talen.Det ger tillgång till kontakter och nätverk som ärnyttiga i riksdagsarbetet.Det är positivt med ledamöter med förankring ifackföreningsarbete, producent- och konsumentverksamhetoch andra delar av organisationssverige. Likaså är deteftersträvansvärt med en allsidig representation vad gällerkön, alla delar av , yrkeserfarenhet och ålder.För att göra denna breda representation möjlig, fordras enanpassning av riksdagsarbetet. Sammanträdesfria ,liksom sammanträdesfria veckor gör det möjligt attuppehålla en kontakt med yrkeslivet. Det är likaså enförutsättning för att kunna hålla god kontakt med helavalkretsen.Det är lika viktigt att inte genom andra åtgärder utestängaeller försvåra riksdagsarbete.Registrering av t.ex. ledamöters ekonomiska ställning ochandra kopplingar får inte innebära att närståendesyrkesverksamhet försvåras, eller att deras integritet trädsförnär. Makar som har äktenskapsförord har valt att haseparata ekonomier. Då är det inte rimligt att make/maka skatvingas att offentliggöra sin ekonomi därför att den ene valtriksdagsarbete.Registrering av utlandsresor m.m. kan också innebära attnärståendes yrkesverksamhet kan skadas. Även egenyrkesverksamhet kan försvåras om utlandsresor betalade aveget eller delägt företag genom registrering kommer tillkonkurrenters kännedom eller på annat sätt omöjliggörkänsliga affärsuppdrag.Registrering av medlemskap i olika organisationer riskeraratt leda till att medlemskap i sig betraktas som någototillbörligt för en riksdagsledamot. I själva verket är detpositivt med breda kontaktnät.Långtgående registrering kan leda till att advokater,konsulter, egna företagare och tjänstemän väljer bort etttänkbart ledamotskap i . Det måste finnas reellamöjligheter att uppehålla kontakten medyrkeslivet på deltid. Det är en förutsättning för att ha ettyrkesliv att gå tillbaka till efter ett avslutat politisktengagemang.Vad som här anförts bör övervägas av den arbetsgruppinom som fått i uppdrag att utreda frågan omregistrering av riksdagsledamöternas ekonomiska intressen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger förvaltningskontoret tillkänna vad i motionen anförts om förutsättningar förledamöternas arbete i och om att dessa aspekterbör delges den arbetsgrupp som utreder frågan omregistrering av ledamöternas ekonomiska intressen.
mot · GI02K315 · 1995-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till lag 1985:426 om kemiska produkter(senast införda ändring 1992:1204) anser degröna att skall föregå med gott exempel och bytaut de kemiska medel (tvättmedel, diskmedel, toarengöring,golvtvättmedel m.fl.) där en miljövänligare produkt finns.Utbytet sker enligt substitutionsprincipen inom Riksdagensförvaltningar.Många av de tvätt-, disk- och rengöringsmedel somförsäljs innehåller ämnen som är farliga för människaoch miljö. Det finns tillgängliga alternativ på marknadensom klarar funktionskraven och som ligger på sammaprisnivå. Det är därför angeläget att affärernas miljöskadligaprodukter byts ut mot mindre farliga.För tillverkarna finns det ekonomiska intressen i att fortsattkunna sälja sina farliga kemikalier. Och det inte ställs kravpå tillverkarna från den centrala myndigheten(kemikalieinspektionen) flyttas ansvaret längre ned. Som detär ligger det på konsumenten att se till att produktutbytesker genom att välja rätt i affären. Det ansvaret är mycketstort då det oftast krävs en hel del kunskap och intresse föratt hitta rätt i butikshyllorna. En annan viktig orsak tillproduktutbyte är den stora förbrukningen. Svenskarnaförbrukar ca tvättmedel per år.Miljöpartiet vill också successivt förorda ett utbyte avenergisnåla glödlampor. När det gäller reparationer ochombyggnad och förnyelse av tapeter och målerier anserMiljöpartiet att man också där bör använda miljövänligavaror och målarfärger. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger förvaltningskontorettill känna vad i motionen framförts om energisnålaglödlampor,2. att som sin mening ger förvaltningskontorettill känna vad i motionen anförts om byggnadsmaterial ochmålarfärger.
mot · GI02K318 · 1995-01-25 00:00:00 — ledamöter har med nu gällande resereglementemöjlighet att utan personligt utlägg utnyttja inrikes järnvägarsamt statliga busslinjer. Även reguljära flyglinjer kan anlitas.Utöver detta stadgar reglementet att förvaltningskontoretskall kunna föreskriva att annat färdmedel får anlitas.En stor del av det kollektiva reseutbudet som finns i vårtland tillhandahålls dock av länshuvudmännen med bådebuss- och järnvägstrafik. Detta finmaskiga ochvälfungerande trafiknät kan dock inte generellt utnyttjaskostnadsfritt av ledamöter. Länstrafiken utgör påmånga platser en viktig länk i trafiknätet. Genom attkomplettera resereglementet med en generell möjlighet förriksdagens ledamöter att utnyttja länstrafiken, skullekostnaderna för ledamöternas enskilda taxiresor kunnaminskas och den sammanlagda kostnaden för resor sänkas.En sådan lösning skulle kunna uppnås genom att riksdagensförvaltningskontor upptar förhandlingar medtrafikhuvudmännen, via dess huvudorganisation ,. Därefter skulle riksdagentill ledamot, som så önskar, kunna tillhandahålla ett SLTF-kort.Detta skulle också medföra en avsevärt minskad byråkratigenom att riksdagsledamöterna inte behöver förskotterautlägg för färdbiljetter med länstrafiken och sedan skrivareseräkning till RFK. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos begär enutredning om att minska kostnaderna för ledamöternas resorgenom att erbjuda dem som så önskar ett ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02K319 · 1995-01-25 00:00:00 — har vi utöver fåttflera ombudsmän t.ex. Det har funnitsmotiv för inrättandet av dessa verksamheter och ställs heltnaturligt krav på inrättande av ytterligareombudsmannainstitutioner. Vi ifrågasätter det riktiga i dettaoch föreslår i stället en omprövning av de ombudsmän somredan inrättats.Ett alternativ till ombudsmannainstitutionen skulle vara attJustitieombudsmannen kvarstår men att övriga ombudsmänsverksamhetsuppgifter införlivas med de statliga verk somligger närmast vad gäller ansvarsområde. Så skulle t.ex.Barnombudsmannens uppgifter kunna läggas undersocialstyrelsen. En sådan samordning skulle enligt våruppfattning kunna underlätta för såväl allmänheten som föransvarig myndighet. Man skulle också kunna uppnå högreeffektivitet och ett samlat ansvar med klara uppgifter ochbesked till allmänheten.Vi anser att en översyn skall göras beträffandeombudsmannaorganisationerna i syfte att låta dessaverksamheter ingå under befintligt lämpligt verk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn avombudsmannaverksamheten.
mot · GI02K321 · 1995-01-25 00:00:00 — Protokoll från blir inte offentliga fortastmöjligt. Det talas om att skall vara den tid det tarmellan nämndens möte och offentliggörandet. Detta är interimligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att protokollföringen vid sammanträden organiseras så att protokollen kanoffentliggöras så fort som möjligt efter nämndens möten.
mot · GI02K322 · 1995-01-25 00:00:00 — har antalet motioner lämnade avriksdagens ledamöter under den allmänna motionstiden ökatkraftigt. Vad mängden blir års allmännamotionstid vet vi ännu inte, men de tidigare åren indikeraren mängd mellan 3 000 och 4 000 motioner. Den stora mängden leder till problem iriksdagsarbetet. Så som det har uppmärksammats iriksdagsutredningen blir det ingen eller kraftigt begränsadtid över för utskotten att göra uppföljnings-, utvärderings-och mer principiella överväganden.Kring detta motionerande finns ofta en hel del fördomaroch myter. Ofta framställs det i media som om motionerandebara handlar om att åsamka staten nya utgifter till mindreväsentliga uppgifter. Självklart finns det en del sådanamotioner men det finns också ett intresse hos media att lyftaupp kuriosa och det som sticker ut från mängden.Samtidigt kan man inte komma ifrån att många avmotionerna är ett uttryck för missförhållande i lagstiftning,vilja till hushållning med statens ekonomi eller verkligtangelägna reformkrav. De enskilda motionernas inverkan pådet statsfinansiella läget är i det närmaste obefintlig på kortsikt med tanke på att en försvinnande liten andel av deenskilda motionerna bifalls. Det är dock vanligt att enskildamotioner uppmärksammas av partierna och i ett senaretillfälle kan vägas in i partiernas egna budgetförslag ochdärmed finansieras. På så sätt utgör de enskilda motionernaett värdefullt instrument att kanalisera opinioner in i detpolitiska livet. Den unika fria motionsrätten bör därmedockså bibehållas.Den bör emellertid reformeras. Precis som ovan anges ärden stora motionsmängden ett reellt problem. Orsakentill detta är i grunden den allmänna motionstiden. Denna bördärför avskaffas till förmån för en helt fri motionsrätt underhela året.Med dagens system av allmän motionstid uppstår enhysteri utan like. Alla ledamöter skall visa upp sig förhemmaopinionen och skriva fler än sina motståndare frånlänet. Därför uppstår också motioner som formellt sett inteberör beslutskompetens och därför återupprepassamma motion år med endast marginellaförändringar. lär i och för sig inte en ny hysteri uppståförrän eftersom budgetåret förändras. Mendå stoppas också alla de goda idéer somfaktiskt också följer med motionsrätten.Konsekvensen av dagens system är att ytterst viktigamotioner och uppslag fritt blandas med mindre viktigamotioner. Alla formella vägar att hindra dessa mindre viktigamotioner är dömda att också drabba de viktiga ochangelägna.I stället bör ändra systemet så att motivationenatt vräka in motioner minskar. En öppenmotionsrätt året runt kombinerat med ett krav från riksdagenatt ta upp motionen till behandling inom exempelvis ett årvore en rimligare beslutsprocess som skulle minskamängden då hysterin att visa sin egen ''potens'' drastisktminskar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ge talmanskonferensen i uppdragatt återkomma till med förslag till en reformeradmotionshantering i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02K323 · 1995-01-25 00:00:00 — Med hänsyn till att samhällsekonomin är sådan att Sverigesnart kan stå inför undantagstillstånd föreslår jag attriksdagens ledamöter underkastas följandeundantagslagstiftning:Ingen ledamot får väcka ett förslag som medför ökadeoffentliga utgifter utan att redovisa konkretaförslag till motsvarande besparingar inom något område. Omett ofinansierat förslag väcks skall det inte tas upp till sakligprövning, vare sig i utskott eller i kammaren.Den föreslagna regeln bör gälla intill dess helastatsskulden är eliminerad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till entidsbegränsad inskränkning i riksdagsledamöternas friamotionsrätt i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02K324 · 1995-01-25 00:00:00 — Arbetet inom den under förra mandatperioden (1991--1994) tillsatta resulterade i ett parbetänkanden i vilka en rad förslag till förbättringar avriksdagens arbetsformer lades fram.Till de viktiga förbättringar som beslutats hör t.ex. 4-åriga mandatperioder, årliga längd, att budgetårskall sammanfalla med kalenderår, budgetprocessensstramare villkor under finansutskottets ledning och enförstärkning av utskottens kontroll, uppföljning ochutvärdering av fattade beslut.I utredningsarbetet berördes också utskottsindelningenoch arbetsfördelningen ärendevis mellan utskotten.Riksdagsutredningen lade inte fram några konkreta förslag iden delen, utan man avsåg att återkomma till frågan underinnevarande mandatperiod.Enligt min mening bör denna fråga nu ges hög prioritet.Här finns sannolikt vissa effektivitets- och besparingsvinsteratt hämta.Man kan t.ex. fråga sig om jordbruksfrågorna behöver etteget utskott eller om de kan inordnas under näringsutskotteteller ett nyinrättat miljöutskott? Eller om både ett lag- ochett justitieutskott behövs? Kanske bör det ena förvandlas tillett civilutskott i stället? Försvars- och säkerhetspolitiken äri hög grad lierad med utrikesfrågor -- sammanslagning?Är ärendefördelningen mellan utskotten den naturligasteoch bästa? T.ex. mellan social- ochsocialförsäkringsutskotten? Ska en typisk näringsfråga somturismen handläggas av kulturutskottet? Hör ärenden omlänsförvaltning självklart hemma hos bostadsutskottet osv. ?Reformeringen av inre arbetsformer bör nuskyndsamt fortsätta med sikte på en effektivisering avarbetet. Med stöd av vad som ovan anförts hemställsatt som sin mening ger talmanskonferensen tillkänna det angelägna i att arbetet med förslag till reformeradutskottsindelning bedrivs så att beslut kan fattas under1994/.
mot · GI02K325 · 1995-01-25 00:00:00 — Sekretariatet för Europainformation i UD har visat sig fyllaen viktig funktion. Även behövs en centralinstans, som kan lämna en allsidig information om Sverigeoch EU. Denna bör lämpligen knytas till riksdagen.Riksdagen kommer att vara anslutet till EUs datanät och hardärmed kontinuerlig tillgång till EU-handlingar. För att varatill nytta för andra än specialister är det nödvändigt att dettainformationsflöde bearbetas och publiceras i ettsammanhang som gör det begripligt och hanterbart.Sekretariatets erfarenhet bör tas tillvara.I bilaga 16 till prop 100 anger förvaltningsstyrelsen attmedel för ett särskilt informationskontor för EU-informationi regi har beräknats. Det finns ett stortinformationsbehov i landet om EUs konsekvenser, såväl närdet gäller enskilda, organisationer, myndigheter somnäringsliv. Sekretariatets telefonservice, som varit öppenmot allmänheten med 020-nummer, bör behållas. Det ärviktigt för att få reda på vilka frågor allmänheten ställereftersom det kan ge information om vad som särskilt böruppmärksammas.Det planerade informationskontoret i skullekunna ge tidiga upplysningar om vilka frågor som är aktuellai EU, publicera viktiga EU-nyheter och besvaraallmänhetens, riksdagsledamöternas och utskottens frågormed bearbetad EU-information, som tillgång tilloriginaltexter kunde tillhandahållas.Informationskontoret skulle med fördel kunna knytas tillRiksdagsbiblioteket och , och fåutvecklas i den atmosfär av akademisk kompetens, saklighetoch engagemang som präglar dessa. Det är viktigt attinformationskontoret tar fram allsidig information och fårarbeta under full frihet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar anslå de medel förvaltningsstyrelsenberäknat för ett informationskontor för EU-information iriksdagen, i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02K326 · 1995-01-25 00:00:00 — Ersättarnas roll i riksdagsarbetet Till skillnad från i landsting och kommuner tycksriksdagsledamöternas ersättare ha tilldelats en underordnadroll i det parlamentariska systemet. Detta upplever jag somen stor brist eftersom ersättarna skulle kunna tillföra myckettill politiken och demokratin om de fick en mer aktiv roll.Dessutom ska de ju vara beredda att med kort varsel och utanmöjligheter till förberedelser vara beredda att rycka in tilltjänstgöring. Förutom att riksdagsledamoten kan bli bortafrån riksdagsarbetet p.g.a. sjukdom, barnledighet,tjänstledighet eller liknande så har ett nytt momenttillkommit i och med inträdet i EU. Bortsett från uppdrageni kan man tänka sig att andra typer avuppdrag inom EU kommer att tillstöta som framtvingarfrånvaro.I landsting och kommuner spelar 1:e suppleanten ofta enmycket aktiv roll i det parlamentariska arbetet. Han/hon harrätt, att med ersättning, närvara vid fullmäktigemöten, deltavid gruppmöten och vid studieresor. Allt för att vara välförberedd, för att med kort varsel kunna rycka in i denordinaries ställe.I arbetsordning spelar ersättarna enundanskymd roll fast det borde vara tvärtom. Ersättaren kanför den enskilde riksdagsledamoten vara en viktig länk tillhemmavalkretsen. Den som på plats följer den lokala ochregionala politiken och kan förmedla stämningar ochönskemål utifrån landet. Framför allt är detta nog viktigt förde mindre partierna.Det vore önskvärt om ersättarnas roll för riksdagsarbetetuppmärksammades och förstärktes. En början vore att 1:eersättarna i valkretsen finge möjlighet att ,motsvarande , i nära kontakt med ordinarieriksdagsledamot och partigrupp, informera sig om deaktuella politiska frågorna och det praktiska vardagsarbeteti . Ett par fria resor till och från per årskulle också underlätta för 1:e suppleanterna att på ett meraktivt sätt involveras i riksdagsgruppernas arbete och göradem bättre förberedda inför kommande uppgifter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ge ersättarna tillriksdagsledamöterna en mer aktiv roll i arbete.
mot · GI02K327 · 1995-01-25 00:00:00 — I har vuxit fram en diskussion kring och ettifrågasättande av utformningen av riksdagsledamöternasallmänna motionsrätt. Det är inte vettigt att det under 14dagars tid på ett helt riksdagsår ska vara allmän motionsrättoch riksdagsledamöterna ska komma med alla tänkbara godauppslag, därför att de inte ges denmöjligheten. Låt riksdagsledamöterna bemötabudgetpropositionen och sedan ha enåterkommande möjlighet till allmän motionsrätt.Idag måste riksdagsledamöterna invänta förslag frånregeringen för att ges möjlighet att få en allvarlig frågabehandlad i ett utskott. Riksdagsledamöterna blir därmedhänvisade till regeringens förmåga att handha frågor interiksdagens. Det finns andra länder som har annan praxis. Jaganser därför att bör besluta att geTalmanskonferensen i uppdrag att se över systemet medmotionsrätt för att komma med förslag om bättre ordning änden nuvarande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ge talmanskonferensen i uppdragatt se över den allmänna motionsrätten och komma medförslag till ändring.
mot · GI02K328 · 1995-01-25 00:00:00 — Bort med dem, som ständigt glömma,att vad stort som världen såg verkats har av späda krafter,spända av en eldig håg!Bort den blick, som, skarp för hindren,är för målets skönhet skum!Hädan, fege män och gubbar!Fjärmen er från heligt rum. (ur dikten ''Dexippos'' i samlingen I Atenår 267 e. )hyllar på prosa det enskilda initiativet ochpåminner oss om att mycket av det stora som världen skådat,är åstadkommet av enskilda människor. Ofta drivna av eninre övertygelse och ett bergfast engagemang för sin sak.Ledamöterna i har en möjlighet varje åratt motionerna om vilken fråga de vill, nämligen under denallmänna motionstiden . Under knappt tre veckorskall fakta samlas in, motionerna skrivas och kontakter tasöver grupp- och partigränserna för diskussioner omeventuella gemensamma ställningstaganden.Att begränsa för påverkan till endast 3 veckorom året måste vara olämpligt. Självklart vore det bättre omäven , som andra parlament, hade ständiginitiativrätt, dvs att när omständigheterna så påkallar, skrivaen motion i ärendet.Vi tror inte att saker och ting blir bättre av att vänta i upptill på att kunna väcka en motion. Om skallkunna hantera aktuella händelser så måste man också skapamöjligheter inom riksdagssystemet att agera i nuet.Ett alternativ till ständig initiativrätt kan vara att lägga inen vecka i kvartalet. ägnas då motionerandet åtfrågor som ligger i anslutning till regeringens budgetförslag.Med ständig initiativrätt eller motionstiden fördelad på 3är vi övertygade om att dramatiken kringmotionerandet försvinner. får en jämnarearbetsfördelning. tror vi att antalet motionerkommer att minska i antal. Med anledning av det anförda hemställsatt beslutar ge talmanskonferensen i uppdrag attta upp frågan om motionstiden i arbetet med reformeringenav arbetsformer.
mot · GI02K401 · 1995-01-25 00:00:00 — I samband med bl.a. Ädelreformen har i de landstingsfriastäderna -- exempelvis -- vissa delar av primärvårdenöverförts till socialförvaltningarna. Detta har fått denoväntade och oönskade konsekvensen att den informationfrån primärvården som finnes om patienter som söker akutpå sjukhusmottagningarna inte är åtkomlig på jourtid.Röntgenavdelningar och laboratorier får inte längre lämna ut''socialvårdens'' data till sjukvården, ett problem som intefanns när primärvården tillhörde sjukvården. Dennauppenbara miss behöver rättas till, då den är tillförfång för patienternas säkerhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vissa sekretessproblem i vården.
mot · GI02K404 · 1995-01-25 00:00:00 — En övergripande målsättning är att aktiva insatser skallgöras för att begränsa långtidssjukskrivningar. Detta ärangeläget inte minst ur mänsklig och social synpunktgentemot den enskilde. För att kunna uppnå dessamålsättningar krävs insatser från olika parter bl.a. frånförsäkringskassa och läkare. Sjukvårdssekretessen kan nuförsvåra dessa kontakter eftersom en läkare inte får lämna utuppgifter till utan patientens medgivande.Vi anser att det är angeläget att rehabiliteringsarbetet kanbedrivas effektivt och utan onödiga hinder. Läkarna bördärför få möjlighet att på förfrågan -- och när detta inte ärtill men för behandlingen -- lämna erforderliga uppgifter tillförsäkringskassan. Sjukvårdssekretessen bör ses över så attdetta blir möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av sjukvårdssekretessen.