mot · GI02Ub34 · 1995-03-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:157 Ändringar av bidragsbestämmelserna för fristående skolor godkända för vanlig skolplikt m.m. I föreliggande proposition föreslås att den tidigare nivånför ersättning till fristående skolor ändras så att avdragetuppgår till högst av den framräknadegenomsnittskostnaden.Bidraget föreslås beräknas på den genomsnittligakostnaden på den årskurs som eleven tillhör. Därutöverföreslås att ansökningsdatum för att bli godkänd somfristående skola ändras från året förebidragsåret till kalenderåret innan bidragsåretbörjar.Centern betraktar det som ett politiskt faktum att enriksdagsmajoritet, bestående av vänstern ochsocialdemokraterna, är beredd att sänka ersättningen till defristående skolorna.BakgrundEnligt mening måste valfrihet inomutbildningsområdet innebära att elever och föräldrar harmöjlighet att välja mellan olika kommunala skolor ochskolor med annan huvudman. Denna valfrihet skall gällaalla. Av den anledningen måste de fristående skolorna gesekonomiska förutsättningar att verka utan att ta ut högaavgifter. kan inte acceptera ett system där valfrihetenurholkas till att gälla endast dem som har råd att betala.Centern har medverkat till att reformera ersättningen tillde fristående skolorna eftersom vi vill stärka möjligheten attvälja skola, öka mångfalden och göra valfriheten möjlig föralla. Det viktiga är den sociala utgångspunkten, nämligen attge alla barn likvärdiga möjligheter.Reformen om ersättning till de fristående skolorna har letttill att skolor med alternativ pedagogik, exempelviswaldorfskolor och , fått bättre villkor.Genom reformen ökar mångfalden av skolor med olikapedagogik och möjligheten att i t.ex. finskspråkiga skolorutveckla sin kulturella identitet, bakgrund och språk. Det kanäven röra sig om att föräldrar tar över och driver den skolasom ligger i närområdet och som riskerar att läggas ned.Det framhålls ofta att de fristående skolornaöverkompenseras. Men utbildningsutskottets behandling avfrågan vid föregående visade att de friståendeskolorna hade av alla elever till en kostnad av av dentotala kostnaden.De fristående skolorna har bl.a. andra skatteregler, högrekostnader för pensioner, andra villkor för lokalkostnaderm.m. än kommunala skolor. I praktiken innebär detta attmånga fristående skolor erhåller ett stöd som är väsentligtmindre än som varit syftet. Om stödet till de friståendeskolorna skärs ned ytterligare är risken uppenbar att dessatvingas införa avgifter eller höja dem. Det hotar flera skolorsfortsatta existens. Det innebär även att valfriheten blirberoende av tjockleken på plånboken.UtgångspunkterCentern vill utveckla valfriheten och mångfalden och geföräldrar, tillsammans med elever, goda möjligheter att väljaden skola som de finner bäst lämpad. anser att detär föräldrar och elever som bäst vet vilka behov ochönskemål de vill ha tillgodosedda. Om dessa önskemål skallförverkligas måste föräldrars och elevers valfrihet ochinflytande stärkas.De fristående skolorna utgör ett viktigt inslag i denöppenhet och valfrihet som ska känneteckna skolväsendet.Denna mångfald måste få utvecklas inom ett sammanhålletskolväsende, med likvärdiga villkor och utan segregation.Det nuvarande systemet för bidrag till fristående skolor harvisat sig vara för stelt för att motsvara elevernas skilda behovoch skolornas varierande åtagande. Därför bör det förändras.Utgångspunkten för förändringarna bör vara att eleverna skaha rätt till likvärdiga förutsättningar för sin utbildning,oavsett om de valt att gå i en eller friståendeskola.Därför är det rimligt att tillsätta den utredning regeringentagit initiativ till, för att se över villkoren för de friståendeskolorna. För att skapa långsiktiga och stabila spelregler ärdet värdefullt att beslut om förändrade villkor kan tas medbrett politiskt stöd. Därför bör enligt vår meningredan nu ange några viktiga utgångspunkter för kommandeförändringar av bidragssystemet till de fristående skolorna:1. Stödet till de fristående skolorna ska skapa likvärdigaekonomiska förutsättningar för kommunala och friståendeskolor och därmed göra avgifter onödiga . Det är enförutsättning för att alla föräldrar och elever ska ha valfrihet,inte bara ekonomiskt starka grupper.2. Ersättningen till de fristående skolorna ska utgå iförhållande till elevernas behov och skolornas åtagande.3. De fristående skolorna måste få möjlighet att arbeta efterstabila och förutsägbara villkor. Därför är det viktigt attkommunernas skyldigheter regleras i lag.Bättre likvärdighet redan nuUndervisningen ska bedrivas med likvärdiga ekonomiskaförutsättningar oavsett om den sker i kommunala ellerfristående skolor. Det är viktigt att redan i vårfattar beslut som skapar bättre likvärdighet.Som tidigare nämnts har de fristående skolorna kostnadersom inte åvilar kommunala skolor och för vilkakompensation inte utgår. Till dessa kostnader hör moms,pensionskostnader och arbetsgivaravgifter. Kommunalaskolor betalar inte moms för inköp av olika slag, vilketfristående skolor tvingas göra. Pensionsåtaganden för dekommunalt reglerade tjänsterna belastar inte kommunerna,utan betalas under en övergångstid av staten. Förhandlingarpågår om hur detta slutgiltigt ska regleras. Fristående skolorbelastas ofta av tunga pensionsåtaganden. Även den i höstasbeslutade höjningen av arbetsgivaravgiften om 1,5 procentkan komma att drabba de fristående skolorna beroende påhur staten väljer att kompensera kommunsektorn ochberoende på hur kommunerna fördelar pengarna.Centern anser att bidragen till fristående skolor ska rymmade högre kostnader dessa har till följd av att de drivs i enskildregi och inte av kommun. Det gäller sådant sommomsskyldighet, pensionsåtaganden och arbetsgivaravgift.Skollagen bör ändras genom att ett tillägg bör införas iskollagens 9 kap. 6 § med innebörden att kommunen vidbidragsgivningen ska beakta i vilken mån den friståendeskolan har särskilda kostnader som skola intebehöver betala. Ändringen bör träda i kraft den 1 juli 1995.Riksdagen bör besluta att ändra lagen på detta sätt.Större anpassning till skolornas åtaganden redan nuErsättningen till de fristående skolorna måste enligtcenterns uppfattning bättre anpassas efter skolornas skildaåtaganden. Enligt den nuvarande lagstiftningen behöverkommunerna inte kompensera de fristående skolorna förkostnader som gäller sådant som skolhälsovård,undervisning för elever med särskilda behov, hemspråk ochskolskjutsar. anser det viktigt och självklart att ettstörre åtagande från en fristående skolas sida också ska ledatill större stöd. Det är viktigt att redan nu fattarbeslut som leder till större anpassning till skolornasåtaganden.Centern anser att skollagen bör ändras så att kommunernavid bidragsgivningen till fristående skolor beaktar skolansåtagande för elever med särskilda behov,invandrarundervisning och skolhälsovård. Ett tillägg medden innebörden bör införas i skollagens 9 kap. 6 §.Ändringen bör träda i kraft . börbesluta att ändra lagen på detta sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om sådan ändring i skollagen attkommunen vid fastställande av avdragets storlek skall beaktade särskilda kostnader den fristående skolan har till följd avatt den drivs i enskild regi och inte av kommunen,2. att beslutar om sådan ändring i skollagen attkommunerna vid bidragsgivningen till fristående skolor skallbeakta skolans åtagande för elever med särskilda behov,invandrarundervisning och skolhälsovård.