mot · GI02So423 · 1995-01-25 00:00:00 — Däremot är av ettmer allmänt intresse hur landstingen hanterar frågor som rörkonkurrensutsättning av den egna verksamheten.Det finns anledning att pröva hur regler om en bättrekonkurrens mellan offentliga och privata vårdgivare skullekunna utformas. Vi anser att hälso- ochsjukvårdsutredningen (HSU 2000) bör få tilläggsdirektiv omdetta.Primärvårdsstyrd vårdPrimärvården har en central roll inte bara när det gällervårdinsatser som kan utföras på vårdcentralen utan också försjukhusvården. Det är angeläget att vården sker på rättvårdninvå och att patienten söker sig till sjukhuset först efterkontakt med sin husläkare. Styrsystem som skapar störreförutsättningar för primärvården att påverka hur sjukhusensresurser används bör prövas. En grupp husläkare skullesuccessivt kunna överta budgetansvaret inte bara för de egnainsatserna utan också för de anslutna patienternas specialist-och sjukhusvård. System av detta slag har med framgångprövats i England.Omvårdnadens rollUnder har omvårdnadens betydelsei hälso- och sjukvården uppmärksammats alltmer. Till en delberor det på att omvårdnaden inte hållit den kvalitet sommotsvarat patientens behov. Omvårdnaden och dessbetydelse för patienternas tillfrisknande får inte försummasi det förändringsarbete som pågår inom hälso- ochsjukvården.En uppföljning av högskolereformen (1993) kort efter detatt den trädde i kraft visar att det finns en del oklarheter iavgränsning av omvårdnadsämnet gentemot andra ämnen. Idet sammanhanget vill vi därför understryka vikten avutvecklingsarbete och omvårdnadsforskning som ett par avde viktigaste medlen för att påverka omvårdnadsarbetet ochdärmed hela hälso- och sjukvårdens inriktning och innehåll.Utvecklingsarbete och forskning bör bedrivas såväl vid detraditionella högskole/universitetsinstitutionerna som i denkliniska hälso- och sjukvården på alla nivåer.Läkemedlens rollEn stor del av de snabba förbättringarna avbehandlingsresultaten i vården kan tillskrivas införandet avnya läkemedel. Behandlingen av magsår med nya medicinerhar drastiskt minskat antalet operationer. Nya narkosmetoderhar gjort det möjligt att övergå till mer dagkirurgi etc.Läkemedlens roll i vården är oomtvistad. Deras andel avde totala sjukvårdskostnaderna ligger på knappt 10 procentoch utgör därmed en väsentlig post i budgeten.I dag finansieras läkemedlen i öppen vård via RFV ochsjukförsäkringen medan läkemedlen inom den slutna vårdenbekostas av sjukvårdshuvudmännen. För att optimeraläkemedelsterapin och få en kontroll påläkemedelskostnaderna inrättade sjukvårdshuvudmännenredan under 1960-talet läkemedelskommittéer med uppgiftatt lämna rekommendationer först till förskrivare i slutenvård, senare också i öppen vård, om hur läkemedel bäst skallanvändas. Effekten av rekommendationerna med medicinsktoch ekonomiskt sett bättre behandling har varit störst i slutenvård. Det har dels berott på att sjukvårdshuvudmännen haftdet ekonomiska ansvaret för läkemedelskostnaderna i slutenvård och därför känt ett större incitament att påverkaförskrivningen i positiv riktning, dels på att förskrivarna isluten vård regelbundet fått information om sittförskrivningsmönster och kostnaderna för det och därmedfått möjlighet till egen medicinsk revision. Det har visat sigatt samma resultat kan erhållas i öppen vård om läkarna fårinformation om sitt förskrivningsmönster. I sydvästrasjukvårdsområdet i Stockholm sjönk läkemedelskostnadernamed när ett sådant system infördes.Folkpartiet liberalerna anser mot bakgrund av ovanståendeatt läkemedel i öppen vård bör finansieras på samma sätt somläkemedlen i sluten vård och att statens pengar för läkemedelbör överföras till sjukvårdshuvudmännen. börsystem införas för återföring av läkemedelsförskrivningsdatatill läkarna i öppenvården som ett led i läkarnas ochdistriktssköterskornas medicinska revision av sin egenverksamhet.KvalitetssäkringFör att säkra kvaliteten i vården fordras att personalen haraktuell utbildning, att journalföringen fungerar liksom andrainformationssystem och att patienterna får adekvatinformation för att kunna sköta sin behandling.Det åligger numera alla enheter som bedriver hälso- ochsjukvård att arbeta med kvalitetssäkring. Många landstinghar också egna program för att utveckla metoder för att mätaresultaten och kvaliteten i vården. Ofta anlitas externaexperter för s.k. medicinsk revision. På nationell nivå bördessa insatser stödjas genom tillsynsarbete.Statens beredning för utvärdering av medicinsk metodik(SBU) har en viktig funktion när det gäller bedömning avnya och gamla metoder som används i vården. I denbedömningen bör hänsyn tas till att kvinnor och män kanbehöva olika behandling för samma symtom/sjukdom.Statistik tas fram som möjliggör för olika enheter attjämföra sig med varandra. Ansvaret för olika dataregistermed statistik på nationell nivå inom olika specialiteter måsteläggas fast. roll för att åstadkomma enoptimal läkemedelsanvändning skall också understrykas.Den medicinsk-tekniska utrustningen har blivit alltmerkomplicerad att handha, och svårigheten att utbilda allpersonal har belysts. Det är en självklarhet att sjukvårdenmåste ta ansvar för att patienter inte skadas på grund avbristande kunskaper om de medicinsk-tekniska produkternassäkra hantering. Det måste åligga sjukvårdshuvudmannen attvidta alla åtgärder som kan behövas för att göra hanteringensäker. Det bör lagstadgas om ett utökat skydd för patienternagenom att sjukvårdshuvudmannen åläggs ansvar för attpersonalen har tillräcklig och adekvat utbildning beträffandede medicinsk-tekniska produkterna och deras risker samt attsjukvårdshuvudmannen tillser att tillräcklig medicinsk-teknisk kompetens finns tillgänglig för att bedöma riskernamed och behovet av att underhålla sådan utrustning samtbehovet av utbildning för att handha densamma.Forsknings- och utvecklingsarbeteSvensk forskning på det medicinska området är mycketframgångsrik och åtnjuter högt internationellt anseende. Detnära samarbetet mellan universiteten och den sjukvårdandeverksamheten samt med läkemedelsindustrin och denmedicinsk-tekniska industrin har verksamt bidragit till detta.Garantier måste skapas så att denna samverkan och högaforskningsaktivitet kan fortsätta trots det trängdaekonomiska läget.Det är också viktigt att utrymme skapas förepidemiologisk och hälsoekonomisk forskning som syftartill att värdera effekterna av olika förebyggande,behandlande, vårdande och rehabiliterande insatser i hälso-och sjukvården, ändringar i styrsystem etc. Det är ocksåviktigt att riskforskningen utvecklas.Folkpartiet liberalerna anser att det förslag som HSU 2000lagt fram om att lagfästa det medansvar somsjukvårdshuvudmännen har för FoU bör genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om patientens rättigheter och att dessalagfästs,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vårdgarantin bör byggas ut tillfler diagnoser,3. att beslutar att lagen om husläkare (1993:588)skall gälla i den lydelse den hade före ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samverkan mellan landsting ochkommuner,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förebyggande insatser,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolhälsovården,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tandhälsovården,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om egenvården,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsynsroll,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sällsynta sjukdomstillstånd,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnors hälsa,12. att hos regeringen begär att Hälso- ochsjukvårdsutredningen får tilläggsdirektiv för att studera nyastyrsystem i hälso- och sjukvården,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om primärvårdsstyrd vård,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omvårdnad ochomvårdnadsforskning,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om läkemedlens finansiering ochåterföring av läkemedelsförskrivningsdata till läkare ochdistriktssköterskor,116. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvalitetssäkring i vården,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forsknings- ochutvecklingsarbete.