mot · GI02Sf513 · 1995-01-25 00:00:00 — Utbildning spelar en avgörande roll för en fortsattvälståndsutveckling och är av central betydelse både för denenskilde och för samhällets utveckling. Alla skall ges sammamöjligheter att utbilda sig. Det ligger både i den enskildesoch i samhällets intresse. Goda sociala och ekonomiskavillkor stimulerar den enskilde att påbörja och slutföra högrestudier. Tillsammans med god studie- och arbetsmiljö är deviktiga förutsättningar för att studenterna ska trivas ochlyckas med sina studier samt för att en hög kvalitet påutbildningen ska kunna uppnås.Social snedrekryteringAndelen yngre i högskoleutbildningen ökar. Dendimensioneringsökning vi sett har framförallt lett till att ungdomar i högre utsträckningpåbörjat högre studier. Detta visar siffror som statistiskacentralbyrån, SCB, presenterade kort . Menfortfarande är den sociala snedrekryteringen stor.Arbetarbarn är kraftigt underrepresenterade vid landetshögskolor och universitet. Bland de födda har bara 9procent av ungdomarna från arbetarhem påbörjat enhögskoleutbildning att jämföra avungdomarna från högre tjänstemannahem.Förvaltarskapstanken, en av kristdemokratins grunder,gäller inte bara yttre materiella värden utan också depersonliga resurserna och säger att alla skall gesförutsättningar att utvecklas som personer. Utbildning i allaformer är naturligtvis en av flera viktiga faktorer för att denenskilde ska ges förutsättning att utveckla sig själv. Attmotverka social snedrekrytering till den högre utbildningenär på så vis ett mycket viktigt verktyg i arbetet att utjämnasociala skillnader i samhället. Rekryteringen påverkas somvi vet av många olika faktorer så som tillgänglighet ochsocial trygghet. Tillgängligheten påverkas i sin tur av tillexempel dimensionering, antagningssystem och informationär andra viktiga faktorer. Den sociala tryggheten påverkas avstudiestödssystemet men också av reglerna iföräldraförsäkringen, sjukförsäkringen med mera.Dimensioneringen av den högre utbildningen har somnämnts ett avgörande inflytande över hur väl vi kommer attlyckas minska snedrekryteringen. villegentligen att den högre utbildningen skall vara tillgängligför alla som har förutsättningar och intresse. Detta är idagbåde av statsfinansiella och av praktiska skäl inte möjligt attåstadkomma med bibehållen kvalitet på utbildningen.Kristdemokraterna föreslår dock i en annan motion att dedimensioneringsökningar regeringen, kortsiktigt, föreslår iså stor utsträckning som möjligt ska permanentas för attbereda så många som möjligt plats.Många bestämmer sig först senare i livet för att läsa vidare.Det är därför viktigt att det också i fortsättningen finns godaformer av vuxenstudier för att skaffa behörighet. Det ärockså viktigt att tillgängligheten till högre utbildning fördem som skaffat sig behörighet från andra skolformer än dentraditionella gymnasieutbildningen, till exempel frånfolkhögskolan, inte minskar i och med att antag- ningenblivit en lokal angelägenhet. Detta utvecklar vi i en annanmotion.Attityder till högre utbildning och förutsättningar atttillgodogöra sig den formas tidigt i de underliggandeskolformerna. Det är alltså viktigt att redan i gealla elever förutsättningar att utvecklas efter sin särart.Information och studievägledning som tar sin utgångspunkti den enskilde individens förutsättningar och intressen äräven här viktigt. Om inte studievägledningen ges tillräckligprioritet riskeras även negativa effekter i form av osäkerhetoch misslyckade studieval. Forskning, bland annat i ,visar att ökad rådgivning och stöd i form av studiesocialrådgivning samt kurativ och själavårdande verksamhet ocksåär viktiga inslag, inte minst med tanke på den nya grupperav studenter vi önskar ska söka sig till högre utbildning.Studenterna tar genom sina organisationer och isamverkan med eller högskolan själva ett stortansvar för förebyggande hälsovård, bostäder, arbetsmiljö,rekreationsmöjligheter med mera, vilket är positivt. Statenmåste enligt subsidiaritetsprincipen dock stödja dennaverksamhet och ta ansvar i de fall det inte kan förväntas attstudenterna skall ta eget ansvar eller då statliga lösningar ärdet mest effektiva. Staten måste ta samma ansvar förstudenternas sociala trygghet som man gör för andramedborgare.Naturligtvis har även studiestödssystemet centralbetydelse för rekryteringen. Det har visat sig att ett systemsom inte är överblickbart och förutsägbart och som leder tillhög skuldsättning avskräcker och kan därmed antas öka densociala snedrekryteringen.StudiestödssystemetDagens studiestödssystem har flera brister där en av deallvarligare är den orimligt höga skuldsättningen studielånenleder till för individen. Vuxenstudiestödet är oöverblickbartpå grund av alltför många olika stödformer vilket ocksåmedför att elever med likartad situation får olika stöd. Vi serfram emot att den översyn av studiestödssystemet somaviserades redan av den förra regeringen äntligen kommerigång.När man börjar ändra och utveckla även ett så begränsatsystem som studiestödssystemet finns det många aspektersom man måste ta hänsyn till. För att hitta ett system sommed dagens resurser ger bästa möjliga utbyte åt elever ochstudenter krävs en öppenhet och ett stort mått av nytänkande.Från både politiskt och studenthåll finns önskemål om ettmer generellt system. Alla som studerar på en viss nivå inomutbildningsväsendet bör ha rätt till samma stöd. I haralla rätt till grundskoleutbildning, men i praktiken krävsnumera även gymnasiekompetens för att ta sig in påarbetsmarknaden. Detta anser vi motiverar särskiltförmånliga stöd för dem som i vuxen ålder kompletterargrundskole- eller gymnasienivå. Det vore dessutom önskvärtatt den enskilde eleven i större utsträckning från börjankunde ges besked om möjligheterna att få ekonomiskt stödför hela utbildningen.För sedan rev regeringen, med hänvisning tillden kommande studiestödsutredningen, upp de beslut omförändringar i studiestödssystemet som togs . Detta beslut tycks vara helt glömt eftersomregeringen nu föreslår flera genomgripande förändringar.Regeringen borde inte föregripa studiestödsutredningensarbete, därför bör regeringens förslag om att avskaffabarntillägget i särskilt vuxenstudiestöd, svux, och särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa, svuxa, avslås av riksdagen.Om vi på allvar vill underlätta för olika grupper att skaffasig grundläggande utbildning får man inte rycka undan densociala tryggheten för barnfamiljerna som är de som mångagånger har det svårast.Regeringens förslag om ytterligare en stödform för devuxenstuderande gör inte bara systemet mer komplext utanökar också i allra högsta grad orättvisorna, eftersom de såkallade N/T-arvodena skulle ges till vuxenstuderande somläser högskoleutbildning. Detta kan inteacceptera. Detsamma gäller förslaget om återinförande avsvux för studerande på YTH-utbildningar samt för stipendierför fullföljt basår. Detta bör ges regeringen till känna.Kristdemokraterna anser att arbetsmarknadspolitiken börutvecklas genom att i högre grad inriktas på utbildning ochpå kompetensutveckling. Det tjänar både individen ochsamhället på. Arbetsmarknadspolitiska stöd inomutbildningsområdet är speciellt viktiga i rådandekonjunkturläge. Då huvudsyftet dock inte är rentutbildningspolitiskt bör förmodligen de olika stödformernahållas isär. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör kunnaanvändas selektivt och ändra inriktning över tiden.Högre utbildning bör vara en investering såväl förindividen som för samhället. skastudiefinansieringen göra det möjligt för alla, oavsettbakgrund, att skaffa högre utbildning. Studiestödssystemetbör vara så generellt som möjligt och kunna accepteras avolika studerandegrupper. Inte minst ur rekryteringssynpunktär det viktigt att studenterna uppfattar systemet som rimligt.För att uppmuntra personligt ansvar måste systemet ävenvara förutsägbart. Den höga skulden leder till att mångastudenter ger upp hoppet och inte räknar med att kunnabetala tillbaka sina skulder. Detta urholkar förtroendet försystemet och undergräver känslan av personligt ansvar föregna skulder. En av de faktorer som mest avskräcker frånhögre studier har vid många undersökningar visat sig vara enhög studieskuld och att ungdomar från studieovana hem ärmest tveksamma till att skuldsätta sig. Man kan därförmisstänka att den höga skuldsättning som lånen ledertill också ökar den sociala snedrekryteringen. Deförändringar som görs får alltså inte leda till en högreskuldsättning. I stället måste ett av de viktigaste målen fören fortsatt reformering vara att minska skuldsättningen.Detta kan naturligtvis uppnås på flera olika sätt. Viktigt äratt förutsättningarna för studenterna att ta ansvar för sinekonomi kraftigt förbättras bland annat genom kvalificeradinformation och rådgivning. Möjligheterna att höja det såkallade fribeloppet, det vill säga det belopp man får tjänaunder utan att bidraget minskas, bör också ses över.Detta för att ge studenterna möjlighet att påverka sinekonomi genom sidoinkomster. Ansträngningar bör ocksågöras för att hitta utrymme för att höja bidragsandelen.Tillgängliga resurser bör i huvudsak satsas på bidraget, så attstora lån inte behöver tas. Detta gör subventionerna tydligaoch bör verka rekryterande. Det gör också den enskildeslånebehov och lånets utveckling mer förutsägbart. Ett i stortsett osubventionerat lån skulle dessutom signalera att lånetär en form av kompletterande finansieringskälla som endastbör utnyttjas efter behov.CSN-kortet är ett för staten billigt och effektivt sätt attunderlätta för studenter att läsa utanför hemorten. Detta ökari sin tur tillgängligheten till högre utbildning och motverkarolika typer av snedrekrytering. Dessutom stöder det denallmänna strävan att skapa säkra och miljövänligatransporter. Att inte anvisa medel för slår ojämntmot studenterna. Detta bör ges regeringen till känna.Om vi ska kunna införa ett mer sammanhålletstudiestödssystem, som många vill, är det för osskristdemokrater viktigt att vi först försäkrar oss om att övrigatrygghetssystem inte motverkar utan samverkar medstudiestödssystemet. Den fortsatta utredningen avstudiestödsfrågorna måste behandla samspelet mellanstudiestödet och de sociala trygghetssystemen. I de fall våravälfärdssystem inte på ett tillfredsställande sätt omfattarstudenterna eller bara bristfälligt tillgodoser deras behov,och en förändring inte är möjlig, måste speciella lösningarför studenterna övervägas. En översyn av studenternas totalaekonomiska och sociala situation har länge efterfrågats, ettönskemål som åtminstone delvis borde kunna uppfyllas i ochmed den tillsatta studiestödsutredningen. Detta börges regeringen till känna.TrygghetssystemEkonomisk trygghet vid sjukdom, föräldraskap, vård avsjukt barn, arbetslöshet etc anses av de flesta vara ensjälvklarhet. De stora flertalet svenskar har denna trygghetmen det gäller långt ifrån alla. Eftersomtrygghetsförsäkringarna ofta anknyter tillanställningsförhållanden står studenterna utanför. Rimligtvismåste studenter ha rätt till i princip samma grundtrygghetsom förvärvsarbetande. Så långt det är möjligt bör dettaåstadkommas genom att generella system även omfattarstudenterna och ger dem samma skydd. Särlösningar börtillgripas först när det visar sig omöjligt att lösa problemenpå denna väg.Studerande som arbetat före studierna i minst sex månadertillåts ha en vilande SGI (sjukpenninggrundande inkomst)med samma belopp som man hade innan man börjadestudera. Vilande SGI är dock kopplad tillstudiefinansieringen. Studenter som av en eller annananledning inte uppbär studiemedel förlorar sin vilande SGI.Kristdemokraterna anser att den som håller en rimligstudietakt, oavsett om man har studiemedel eller inte, bör fåbehålla sin vilande SGI. Dessutom börstudiestödsutredningen se över möjligheten att görastudiemedlen sjukpenninggrundande, vilket skulle öka densociala tryggheten för de studenter som inte har någon SGI.Detta bör ge regeringen till känna.Under själva studietiden får man dock inte sjukpenning vidsjukdom utan i stället gäller en särskild sjukförsäkring förstudenter. Den innebär att studenten får behålla sinastudiemedel även under sjukdom. Om sjukdomen sträckersig längre än kan studenten få en viss del av skuldenavskriven. anser inte att det är rimligt attförlänga karenstiden och anser att bör avslåregeringens förslag om detta. Systemet medskuldavskrivning vid sjukdom leder till att de somfinansierar studierna med till exempel besparingar erhålleren låg eller ingen ersättning alls. Det är inte rimligt att desom sparat medel för att skaffa sig en utbildning skall ta enstörre risk än den som finansierar studierna med lån. Ävendenna problematik bör studiestödsutredningen se över.Högskolan borde när det gäller arbetsskadeförsäkring gessamma ansvar som en arbetsgivare. Målsättningen medlagen om arbetsskadeförsäkring, LAF, är att arbetstagaresom drabbas av skada ska ha rätt till ersättning förinkomstbortfall. omfattar LAF enbart de studenter somgenomgår utbildning eller moment i utbildning som är''förenad med särskild risk för arbetsskada''. Jämfört medden gamla yrkesskadeförsäkringen har studenterna fått ettförsämrat skydd. Detta anser vi kristdemokrater varaolyckligt och anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om hur studenterna skall få ett fullgottförsäkringsskydd för arbetsskada.När det gäller föräldraförsäkringen är den inte enförsäkring i egentlig mening och bör till största delen varafinansierad med skattemedel genom budgeten.Kristdemokraterna har i en annan motion utformat ett förslagtill föräldraförsäkring som skulle ge även studenternamycket rimliga villkor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vuxenstuderande somkompletterar grundskole- eller gymnasiestudier från börjanskall få besked om ekonomiskt stöd för hela utbildningen,2. att avslår regeringens förslag om att avskaffabarntillägget i svux och svuxa och således tillVuxenstudiestöd m.m. (E5) för /96 anvisar 280 miljoner kronorutöver regeringens förslag,3. att avslår regeringens förslag om att införa s.k.N/T-arvoden och således inte anvisar några medel tillstudiearvode (E9), utan i stället till studiemedel (E4) för /96 anvisar 150 miljoner kronorutöver regeringens förslag,4. att avslår regeringens förslag om att återinförasvux för studerande på YTH och således till vuxenstudiestöd(E5) anvisar mindre än regeringensförslag, samt till studiemedel (E4) för /96 anvisar 29 miljoner kronorutöver regeringens förslag,5. att avslår regeringens förslag om att införastipendier för fullföljt basår och således till studiehjälp m.m.(E3) för /96 anvisar 15 miljoner kronormindre än regeringens förslag,6. att avslår regeringens förslag om att inte anvisamedel för och resekostnadsersättning tillstuderande vid SSV och således för bidrag till vissastudiesociala ändamål (E7) för /96 anvisar 128,3 miljoner kronorutöver regeringens förslag,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av studenternas totala,ekonomiska och sociala situation,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att studenter rimligtvis har rätt tilli princip samma grundtrygghet som förvärvsarbetande,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sjukpenninggrundande inkomstför studenter,10. att avslår regeringens förslag om att förlängakarenstiden för avskrivning av studielån och således tillstudiemedel (E4) för /96 anvisar utöverregeringens förslag,11. att hos regeringen begär förslag om hurstudenterna skall få ett fullgott försäkringsskydd förarbetsskada,12. att avslår regeringens förslag till lag omändring av 1 kap. 2, 3 och 5 §§, 3 kap. 14 §, 4 kap. 27 §, 7kap. 4 och 20 §§, 7 kap. 16 §, 7 kap. 7c och 8c §§, 7 kap. 1 och 7 §§, 8 kap. 18 § studiestödslagen(1973:349),13. att avslår regeringens förslag till lag omändring av 2 § i lagen om särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa (1983:1030).