mot · GI02U631 · 1995-01-25 00:00:00 — ockuperades av grannlandet Indonesien.Sedan invasionen har mellan en tredjedel och hälften avÖsttimors befolkning dödats genom krig, terror och den svältsom varit följden av de omfattande folkomflyttningar somden indonesiska ockupationsmakten genomfört. Östtimorsfolk lever under terror och hårt kulturförtryck. FörentaNationerna har fördömt ockupationen och i ett tiotalresolutioner entydigt garanterat det timoresiska folkets rätttill självbestämmande samt uppmanat att lämnaterritoriet.I tidigare riksdagsuttalande har betonats att ''stårbakom en tanke på en folkomröstning och hävdar attbefolkningen på måste ges rätt att självbestämma sin framtid''.SamtalslägetSverige stöder helhjärtat FN:s generalsekreteraresansträngningar att genom samtal mellan ochPortugal få till stånd en internationellt acceptabelsamförståndslösning om Östra Timors framtid. Vi har frånsvenskt håll tidigare framfört vikten av att även timoresernasjälva får vara med i dessa samtal som berör deras framtid.För första gången sedan invasionen av har samtalnu också hållits på hög nivå mellan och denösttimoresiska motståndsrörelsen CNRM, då Indonesiensutrikesminister träffade CNRM:s särskilderepresentant samt representanter förFretilin och UDT, andra grupperingar av östtimoreser ioktober 1994 i . bör i likhet med Portugaloch kräva att o friges och gesmöjlighet att deltaga i och företräda det östtimoresiska folketi FN-samtalen.FN-närvaro och trupptillbakadragandeSituationen för östtimoreserna är mycket allvarlig. I ettöppet brev, daterat -94 från biskop , den katolskakyrkans överhuvud på ön, fortsätter användandet av''institutionaliserat våld och ett övermått av kontroll,avrättningar utan rättegång, bestraffningar, tortyr, godvilligaarresteringar och lagstridiga fängslanden, särskilt fråninstitutioner som står utanför lagen''.Sverige måste inom ramen för FN-organen kraftfullt ageraför en permanent närvaro av FN på ön, för att garantera detösttimoresiska folkets säkerhet. måste också såväl iinternationella fora som i bilaterala kontakter, öppet ochtydligt agera för att de indonesiska trupperna dras bort frånterritoriet och att folket får utöva sin rätt tillsjälvbestämmande.EU-parlamentets resolution om /Östtimor17/11 1994EU-parlamentet har i en resolution omIndonesien/, punkt 2,uttryckt sitt stöd för folket i och kräver såvälerkännande av dess rätt till självbestämmande somfrisläppande av o och alla politiska fångar.Vidare uttalade EU i resolutionens punkt 3 sitt fulla stödför de rekommendationer till som lagtsfram av ''AndImpunity''.I punkt 4 i samma resolution ställde sig EU bakom attagera för att () under CFSP skallta bestämda och omedelbara åtgärder för att befordra enlösning av problemet på grundval av förhandlingar underFN:s beskydd med deltagande av representanterna förmotståndsrörelsen i , samt en fri och rättvisfolkomröstning.Även om resolutionstexten i stort överensstämmer med desynpunkter och det agerande som vi från svenskt håll har, ärdet av vikt att vi nu som medlemmar i uttalar att vi ställeross bakom resolutionstexten om /frånden 17 november 1994.Rekommendationer från FN:s särskilde rapportörFN:s rapportör, , besökte Östtimormellan , för att samla in merinformation om massakern i Dili och göraen utvärdering av undersökning i ljuset avinternationell rättsstandard. Ndiaye genomförde ett stortantal intervjuer med såväl indonesiska myndighetspersonersom civila källor.Ndiaye kräver i sin rapport att den militäraundersökningens resultat görs offentliga och att ytterligareen undersökning genomförs av en . skall bestå av personer varsoberoende, opartiskhet och expertis är erkänd. Om dennaexpertis inte skulle finnas tillgänglig i ellerIndonesien skall detta tillgodoses internationellt genom FNeller NGO. Rapportören är av den uppfattningen att ingaförtroendeskapande åtgärder kan bli effektiva och ingenlösning på problem kan nås förrän klarhet skapatsvad gäller nämnda massaker. Ndiaye slår också fast attoberoende NGO måste skapas i och tillåtas verkafritt över hela territoriet, samt att indonesiska ochinternationella människorättsorganisationer skall gesobegränsat tillträde till Östtimor.Sverige bör i internationella fora och i bilaterala kontaktermed verka för ett genomförande av derekommendationer som FN:s rapportör lämnat i sinrapport i november 1994.VapenexportFrågan om vapenexport till har behandlats iriksdagen . har uttalat att MR-situationen i och alltjämt ger anledningtill oro och utgår från att regeringen delar dennabedömning och fäster stor vikt därvid i samband medeventuella nya ansökningar om krigsmaterielexport.Statsrådet har i interpellationsdebatt den 18november sagt att ''läget i ärsådant att han inte avser att föreslå regeringen att ge tillståndför någon export av nya krigsmaterialsystem till detta land''.Detta är bra. Något besked om följdleveranserna lämnadesdock inte.Vi anser att bör följa resolutionden under punkt 5, där man uppmanarmedlemsstaternas regeringar att stoppa allt militärt biståndoch vapenexport till , så länge Indonesienframhärdar med sin olagliga ockupation och sitt förtryck.Humanitärt och MR-bistånd till oberoende krafter iÖsttimorÖsttimor är i stort behov av både humanitärt bistånd ochstöd till de krafter utanför den indonesiska militärenskontroll som försvarar mänskliga rättigheter samt stöd förbevarandet av den timoresiska kulturen inne i ochi exil. Behovet av långsiktigt utvecklingsbistånd för främstutbildning och jordbruksutveckling är också stort. Här ärdock ett stöd till officiella indonesiska ''utvecklingsprojekt''olämpligt, då dessa syftar till integration med ochmotverkar ansträngningar på MR- och kulturområdet.Utvecklingsbistånd förutsätter samarbete med oberoendeorganisationer, i detta fall lokala katolska församlingar.Sverige bör, i enlighet med rekommendationen iEuroparådets resolution , ge humanitärtbistånd till det timoresiska folket. Detta humanitära biståndbör kanaliseras via oberoende kanaler till projekt i kyrkansregi.MR-biståndetBehovet av stöd till de krafter som försvarar mänskligarättigheter är särskilt angeläget. Den allvarliga situationen pådetta område är rikligt dokumenterad av organisationer somAmnesty International, och den kristnaorganisationen is Possible in East Timor.Internationella mänskliga rättighetsorganisationer harhitintills inte tillåtits att besöka eller arbeta i , trotsatt den indonesiske utrikesministern lovat detta i höstas.Flera organisationer arbetar dock under svåra förhållandenpå olika sätt på ön, för att försvara demokratiska värden ochmänskliga rättigheter. Det är önskvärt med stöd för dettaarbete.Internationella Röda Korset (ICRC) utför ettförtjänstfullt arbete i . ICRC, som har en permanentnärvaro i landet genom sitt kontor i , kommenterar aldrigsitt arbete i landet eftersom denna tystnad är en förutsättningför arbetet. Men rapporter från journalister bekräftar att managerat snabbt vid de tillfällen då militären attackeratdemonstrationer, genomfört massarresteringar etc. ICRCarbetar också med att få ut timoreser som vill lämna landet.Sverige stöder detta arbete indirekt genom anslag tillSvenska Röda Korset, som i sin tur ger ett årligt bidrag tillICRC:s verksamhet i . Svenska Röda Korset har ingaöronmärkta anslag för ICRC:s arbete i . Ett fortsattstöd möjliggörs genom att ge Röda Korset möjligheter attöka sina bidrag till ICRC.Självständighetsrörelsen i spelar enviktig roll, inte bara som organisatör och samordnare avolika former av motstånd som t ex viss väpnad kamp,demonstrationer, underrättelseverksamhet, utan också närdet gäller mänskligt rättighetsarbete i vid mening. Det kangälla rättshjälp och försörjningsbidrag till fängslademotståndsaktivister och deras familjer, flyktinghjälp,dokumentation av mänskliga rättighetskränkningar,förberedande och samordning av vittnesmål vid FN:s olikakommissioner. Viktigt arbete på dessa områden görs såväl avsjälvständighetsrörelsens paraplyorganisation ,Conselho Nacional de Maubere, som de olikagrupper som ingår i denna.Kontakter med internationella MR-organisationer ochjuridisk expertis samt med demokratirörelsen i Indonesienhar organiserats av de timoresiska studentorganisationernaoch CNRM. CNRM bedriver ett viktigtinternationellt opinionsarbete för frigivande av denfängslade motståndsledaren annat viktigt område är hjälparbetet för förföljda ochderas familjer. Flera vittnen till massakern den 12 november1991 har kunnat räddas undan tortyr, fängelse ochförsvinnanden och föras ut ur landet genom dessaorganisationers insatser.CNRM bedriver också ett viktigt arbete för flyktingar i exili och . Skolor, stipendieprogram förungdomar, kulturprojekt m m har initierats av CNRM ochdess ingående organisationer.CNRM har organiserat vittnesmål avtimoresiska flyktingar vid bl a FN:s kommission förmänskliga rättigheter, FN:s underkommission förminoritetsrättigheter, amerikanska senaten samt EU-parlamentet.Den katolska kyrkan är den enda oberoende organisationsom kan agera öppet i . Kyrkan utför ett viktigtarbete för mänskliga rättigheter inom ramen för det lokalaförsamlingsarbetet.Många lokala församlingspräster dokumenterar ochrapporterar MR- kränkningar, rapporter som sedan kommerinternationella MR-organisationer till del. I sin dagligagärning beskyddar prästerna ofta civila timoreser på flyktundan militären eller säkerhetstjänsten. Biskop harunder vid upprepade tillfällen gett beskyddåt timoresiska ungdomar och studenter.Det viktiga faktum att många vanliga -- officielltindonesiska -- skolor finansieras, och i praktiken drivs avkyrkan, innebär mindre möjligheter till militär kontroll ochett större utrymme för informella aktiviteter. Där kyrkan fårresurser att engagera sig i utbildning, hälsovård eller socialaprojekt, skapas också en bit civilt samhälle utanför militärenskontroll -- en ''demilitariserad zon'' som ger utrymme förkyrkans agerande i MR-frågor.Katolska församlingar i har under det gångna åretvädjat om svensk hjälp för utbildning såsom uppförande ochutrustning av skola, och sociala projekt som stöd till änkoroch faderlösa barn, familjeplanering enligt naturmetoden. Iett samhälle där varje aspekt av det dagliga livet övervakasoch penetreras av militären utgör varje sådant projekt ocksåett stöd för mänskliga rättigheter.I budgetpropositionen (bilaga 4) under anslaget tilldemokrati och mänskliga rättigheter och konfliktlösninganslås för olika insatser. Underanslaget betonas att möjligheter till humanitära insatser tillÖsttimor särskilt bör beaktas. Socialdemokraterna krävdeunder förra budgetåret i opposition förbistånd till det timoresiska folket. Vi anser detta krav rimligt,varför vi anser att denna summa avdelas ur C-anslaget tillinsatser för östtimoreserna. Stödet bör bl a utgå till det MR-arbete som den östtimoresiska frihetsrörelsen, CNRM ochdess ingående organisationer utför men bör ocksåkanaliseras till utbildning och sociala projekt i regi avkatolska församlingar i Östtimor.U-krediterVid förra årets motionsbehandling angående u-krediter tillIndonesien slogs fast att regeringens prövning bör präglas avrestriktivitet och ske med hänsyn tagen till utvecklingen avMR-situationen i , inklusive Östtimor.I ovan nämnda resolution uppmanar EUunder punkt 5 till att suspendera ekonomiskt samarbete medden indonesiska regeringen så länge som den framhärdarmed sin olagliga ockupation och förtryck.Mot bakgrund av att MR-situationen inte förbättrats iområdet, tvärtom, bör ställa sig bakom EU:sresolution vad gäller U-krediter till . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i likhet med Portugaloch bör kräva att o friges och gesmöjlighet att delta i och företräda det östtimoresiska folket iFN-samtalen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt agerande för permanentnärvaro av FN i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt agerande för att deindonesiska trupperna skall dras bort från ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ställer sig bakom EU:sresolutionstext från ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i internationella foraoch i bilaterala kontakter med bör verka för ettgenomförande av de rekommendationer som FN:s rapportörNdiaye lämnat i sin rapport ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett stopp för allt militärt biståndoch vapenexport till , så länge Indonesienframhärdar med sin olagliga ockupation och sitt förtryck,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om humanitärt bistånd i enlighet medEuroparådets resolution ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bistånd till demokrati, mänskligarättigheter och konfliktlösning om till det östtimoresiska folket,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om u-krediter till .