mot · GI02T206 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningTrafiken på väg intar en helt dominerande roll i det totalatransportarbetet i . En kraftig utbyggnad av vägnätetskedde , framför allt som en följd avhögertrafikomläggningen. Räknat som andel av BNP sjönksedan de svenska investeringarna i nya vägar och järnvägarför att vara nere på ungefär en halv procent perår vilket gav en bottenplacering tillsammans medGrekland. I övriga industriländer har snittet alltid legat påöver en procent. De eftersatta investeringarna har förSveriges del haft en klar negativ effekt. I och omkring vårastörre städer har det lett till trängselproblem och framför allttill miljöproblem. Det har också försvårat ansträngningarnaatt göra ''rundare'' och förorsakat näringslivet högrekostnader än nödvändigt.En målsättning för den moderata trafikpolitiken är att varjetrafikgren skall bära sina egna kostnader, inklusive förpåverkan på miljön. Då kommer hänsynen till miljön att ökasamtidigt som behovet av styrande regler minskar. Nyamotorkonstruktioner, ny förbränningsteknik, nya bränslenoch bränsleeffektivare fordon kan komma att medföra storaförbättringar från miljösynpunkt. Det är angeläget attekonomiska och administrativa styrmedel inte motverkarutan snarare underlättar och stimulerar sådana positivaförändringar.Enligt trafikpolitiska beslut bör varje trafikslagbära sina egna kostnader. Biltrafikens kostnader och intäkterhar blivit ett osedvanligt rörigt ochosammanhängande system. Delar av nuvarande skatt påfordon och drivmedel bör göras om till en allmänvägavgift, vilket utgör betalning för att använda vägarnarelaterat till hur mycket de används. Dessutom är enharmonisering nödvändig inom hela EU när det gällertrafikbeskattningen, framför allt på nyttotrafiken. Detta föratt inte svenska transportföretag skall erhållakonkurrensnackdelar gentemot sina kollegor i andra länder.En annan viktig fråga för som kräver svensktengagemang i EU är att inom landet även fortsättningsvis fåbehålla 24-metersekipagen. Med tanke på bland annat våraskogstransporter och stora avstånd är detta en väsentligfråga.InfrastrukturUnder den förra mandatperioden tog den moderatleddaregeringen krafttag för att försöka återställa årtionden avförsummelser i infrastruktursatsningar. Det är viktigt att denansatsen inte bryts. Standarden på den svenskainfrastrukturen måste ligga i nivå med grannländernas, så attinte konkurrenskraften minskar hos de svenska företagen. Urkompetens-, konkurrens- och planeringssynpunkt är detockså viktigt att infrastrukturinvesteringarna hålls på enlångsiktigt jämn nivå. Även om landets ekonomiska läge äransträngt, bör kommunikationspolitiken få ett egetmål, relaterat i procent av exempelvis BNP.UnderhållTyvärr finns eftersatta behov påunderhållssidan. Underhållsbehovet kommer dessutom attöka i och med de nya infrastrukturinvesteringarna. Dettamåste på något sätt lösas. Det är ett kapitalslöseri av storamått att investera i nya infrastrukturanläggningar samtidigtsom gamla investeringar får förfalla. Det är därförnödvändigt att utveckla metoder för att i budget säkerställamedel för vägunderhåll.En möjlig väg är att besluta om att underhållsanslagenalltid skall vara relaterade till befintliga och nyainvesteringar. Detta kräver ett beslutsunderlag som ärannorlunda utformat än och bör bli ett uppdrag somregeringen tar till sig fram till nästa budget.Nya planeringsmodellerFör att kunna överblicka satsningar på trafikensinfrastruktur måste nya planeringsmodeller lyftas fram. Vihar inte heller råd att bygga ut såväl vägnät somjärnvägslinjer samt ''garantera'' alla orter i landet tillgång tillnärbeläget flyg, utan måste ha ett underlag som visar vilkeneller vilka investeringar som ger bäst utfall i förhållande tillandra. Därför måste det tillskapas ''flerdimensionella''planeringsmodeller som belyser både behov och kostnaderför respektive lösning. Därigenom kan möjligen underlagetför investeringsbeslut underlättas. Det bör bli en viktiguppgift för den av föreslagna trafikkommissionen.MarknadsstyrningEn annan metod för att styra investeringar i nyakommunikationer dit de bäst behövs, är en ökadmarknadsstyrning. Det sker givetvis bäst i kombination medtrafikrelaterade avgifter och får inte innebära atttrafikanterna drabbas av totalt sett ökade kostnader. I detstatsfinansiellt besvärliga läge som nu befinner sig ioch där besparingar nödvändigtvis också måste gå ut överväginvesteringarna är det att pröva om inte något ellernågra av de större väginvesteringarna kan överlåtas tillmarknaden. Det skulle exempelvis kunna genomföras enligtden BOT-modell som använts vid upphandlingen avArlandabanan eller enligt någon annan modell somriksdagen kan acceptera.Samordnad planprocessEtt problem som ytterligare har accentuerats i och med denökade satsningen på infrastruktur är den långa tiden från plantill färdigställande av objekt. En utdragen planprocess,miljöprövning och arkeologiska intressen hotar att för långatider binda statligt och kommunalt kapital utan att någonavkastning erhålles. En uppstramning i myndighetsledetinnebärande en parallell behandling av ärenden börgenomföras. Detta kräver riktlinjer för hur ärenden skallprioriteras. Ärenden som berör stamvägnätet och övrigaprojekt över ett visst belopp bör ges förtur.En sådan ordning skulle även blottlägga konflikter mellantransport- och exempelvis miljöintressen så att de lättare kanhanteras i ett tidigt skede i planeringsprocessen. Regeringenbör efter samråd mellan berörda parter komma med förslagom hur en sådan planering skall utformas.Enskilda vägarRegeringen har i sin proposition reducerat bidraget tillenskilda vägar med . Konsekvenserna urregionalpolitisk synpunkt är icke belysta. Regeringen haraviserat överläggningar med kommunförbundet. Vi vill inteföregripa dessa förhandlingar, men vill tydligt lägga fast vårståndpunkt att det samlade anslaget måste ligga på en sådannivå att det finmaskiga glesbygdsnätet inte äventyras.VägtrafikEn klarare uppdelning mellan vägtrafikens kostnader ochintäkter bör genomföras. Delar av nuvarande skatt påfordon och drivmedel bör göras om till en allmän vägavgift,vilken utgör betalning för att använda vägarna i relation tillhur mycket de används. Det finns inget skäl att läggatrafikskatter på själva ägandet av fordon, eftersombeskattningen bör vara relaterad till trafiken och varaen avgift. I detta reformarbete bör dock förändringarnagenomföras tillsammans med de övriga EU-länderna för attskapa likartade konkurrensförhållanden för nyttotrafiken.Från årsskiftet har vägtrafikskatten sänkts i vissa EU-länderoch ersatts med en motorvägsavgift för att få nyttjamotorvägnätet i dessa länder. bör tainitiativet till att genomföra en harmonisering avvägtrafikbeskattningen i hela mot en trafikrelateradavgiftsfinansiering.MiljöavgifterPå samma sätt som man belastar trafiken med kostnader iförhållande till nyttjandet av vägarna bör trafiken belastasmed miljöavgifter i förhållande till hur de påverkar miljön.Den som förorenar skall få betala för det. Med ett sådantsystem stimuleras en övergång till en miljöförbättrandeteknik. Vi var pådrivande när det gällde att införaekonomiska stimulanser till de bilköpare som anskaffade bilmed katalysatorrening, innan denna blev obligatorisk.Erfarenheterna av ekonomiska styrmedel är goda och visaratt de kan fungera även på detta område.Nya motorkonstruktioner, ny förbränningsteknik och nyabränslen kan komma att medföra stora förbättringar frånmiljösynpunkt. Det är mycket angeläget att alla ekonomiskaoch administrativa styrmedel underlättar och stimulerarsådana positiva förändringar. Alla styrmedel måste vara såutformade att de verkligen bygger på miljöeffekterna ochinte på en viss teknik. Avgaskrav ochbilprovningsbestämmelser måste vara anpassade till detta.Den nuvarande miljöavgiften som belastar dieselfordonöver är ett exempel på en ''avgift'' som är en ren skatt,således ej en miljörelaterad avgift.Medan andra länder i bara kräver garantipå de miljövänligaste motorerna kräver åtta årsgaranti. Detta verkar hämmande på Sverigeskonkurrenskraft. bör därför genomföra enharmonisering med våra europeiska konkurrenterinnebärande ett krav garantitid.Garantitiden är också märklig ur den synpunkten, attsamtidigt som den medför en extra kostnad till de svenskaåkare som byter till nyare och miljövänligare fordon, såtillåts polska, ryska, jugoslaviska och andra fordon somtrafikerar svenska vägar släppa ut enorma mängder avförorenade ämnen.I samband med övergång till ett system med riktigamiljörelaterade avgifter bör denna skatt avvecklas.KollektivtrafikNär det gäller kollektivtrafiken bör grundregeln vara att alltrafik som subventioneras med skattepengar måsteupphandlas i konkurrens. Genom att kräva upphandling ikonkurrens på alla linjer, även de subventionerade, minskarrisken att det sker otillbörliga överföringar mellansubventionerad och icke subventionerad trafik. Sådanaöverföringar skulle annars kunna leda till att det inte blirkonkurrens på lika villkor.Att staten genom SJ har en dominerande ställning sombussoperatör är djupt otillfredsställande. Regeringen bördärför få i uppdrag att verkställa en utförsäljning avSwebus. I samband därmed bör även de oligopoltendensersom kan skönjas på busstrafikmarknaden uppmärksammas,och konkurrensverket ges i uppdrag att granskakonkurrenssituationen inom busstrafikmarknaden.Skattepengar skall inte användas för att konkurrera utannars bärkraftig trafik. Trafikhuvudmännens uppgift är attupphandla och samordna trafik. Entreprenader böruppmuntras och all egen regi avvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett BNP-relaterat procentmål förkommunikationspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckla metoder för att ibudget säkerställa medel för vägunderhåll,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utarbeta nya metoder med bl.a.marknadsstyrning för att underlätta investeringsbeslut,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hanteringsordning för storainfrastrukturprojekt,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om harmonisering avvägtrafikbeskattning inom EU med inriktning mot entrafikrelaterad avgiftsfinansiering,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöavgifter relaterade tillpåverkan av miljön,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrens i busstrafiken,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utförsäljning av det statligaSwebus,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om granskning avbusstrafikmarknaden.