mot · GI02Ju220 · 1995-01-25 00:00:00 — I kölvattnet av bl.a. fjolårets högröstade EU-debatt harmånga andra, viktiga samhällsfrågor ''kommit bort'' i detoffentliga samtalet. Det gäller t.ex. några nyligenrapporterade händelser med anknytning till 80- och börjanav 90-talets spekulationsekonomi.Vidden av bank- och finanskrisen börjar klarna allt mer.Den 3 november 1994 offentliggjordes t.ex. den havereradeBankkriskommitténs () sammanfattning. Däranges de svenska bankernas förluster till . för fyraårsperioden --93, dvs. ungefärlika stort som vårt samlade budgetunderskott. Ingen litensumma med andra ord.Enligt ett inslag i radions ekonomieko fortsätter nu bankerna att kosta svenskafolket pengar. Detta genom att de nu avser att börja utnyttjasina förlustavdrag (tidigare förluster) och ''kvitta'' dessa motårets och kommande års vinster i bankerna! Om så sker, ärdet moraliskt upprörande. I praktiken vore det att''återanvända'' tidigare försyndelser och för åratal framåtkunna fortsätta ''leva i en skattefri miljö'', trotsmiljardvinster -- något som t.ex. redan hårt plågadebarnfamiljer och vanliga löntagare i så fall också lär få bärabördorna av -- i form av ytterligare ''besparingar'' för att rätaupp skakiga statsfinanser. Allt medan t.ex. banksektornskulle underlåta att skatta för sina vinster.Den socialdemokratiska politiker är knappast född somförmår ''övertala'' svenska folket att fortsätta spara ochgneta för att vi ska få ordning på statsfinanserna igen, ominte detta omoraliska beteende från tidigare förlustbankerssida nu stoppas.Ta i mot ekobrottenInte ens granskningen och analysarbetet om den allvarligaekobrottslighet som t.ex. följde i kölvattnet på bank- ochfinanskrisen har skötts särskilt bra. Än mindre åtgärdsidan,d.v.s. vad som snabbt kan göras för att förhindra framtidaekobrott.Det här är en fråga om en brottslighet som utgör en svulsti samhällskroppen och som vi, bl.a. enligtriksdagsrevisorernas rapport, vet omfattar mellan 50 och 150miljarder . Ställ detta mot vårt statliga finansiellaunderskott och mot t.ex. besparingarna på dryga 21 miljarderkr. budgetförslag.Helt otillräckliga resurser såväl när det gäller lagstiftningsom ekopoliser och åklagare gör att alltför många misstänktabrott aldrig blir föremål för åtal och dom. Endast 10--15procent av ekoanmälningarna blir utredda, berättar t.ex.ekoåklagarna i i en skrivelse till riksåklagaren(17/1-95).Riksåklagarens m.fl. idéskiss -- presenterad -- om att inrätta ett ekobrottskommando ärtyvärr helt otillräcklig. Förslaget är alltför ''tandlöst'' för attdet ska räcka. Möjligen kan förslaget bidra till att samarbetetblir lite bättre mellan de myndigheter -- riksåklagaren,rikspolisen och -- som ska ingå iekokommandot. Det är en alltför blygsam målsättning frånsamhällets sida mot en brottslighet som t.ex. innebärmomsfiffel för motsvarande ca /år och inkomstskattefiffel för kanske 30--/år etc.Utan skärpt lagstiftning och bättre resurser på såvälutredar- som åklagarsidan är risken stor att hela offensivenmot ekobrottsligheten närmast kan komma att karaktäriserassom ''musen som röt''.Här finns anledning att också dra erfarenheter från andraländer och få en lagstiftning liknande den danska, när dett.ex. gäller möjligheten att ställa försumliga bankledningartill ansvar för ''oförsvarlig kreditgivning''. Just bristen påsäkerheter för beviljade lån är f.ö. en av de punkter somBankkriskommittén () för fram som en avorsakerna till att bank- och finanskrisen kom att bli så dyrbarför det svenska folkhushållet.Den socialdemokratiska regeringen har angivit kampenmot den ekonomiska brottsligheten som ett prioriteratområde inom brottsbekämpningen. För att få avsedd effektbehövs åtgärder inom åtskilliga områden. Åtgärderna berörflera departement. Det är bra att redantagit initiativ till att samordna regeringens åtgärder mot denekonomiska brottsligheten genom att bl.a. ha tillsatt ensärskild beredningsgrupp för detta arbete.Det är mycket tillfredsställande att regeringen har aviseratatt man kommer att presentera en samladstrategi för samhällets åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. Samhället behöver kraftsamla sina insatsernär det gäller att förebygga och beivra ekonomiskbrottslighet.Vi motionärer anser att kraftfullare insatser mot ekobrottendessutom skulle vara en värdefull signal till alla som vill attgod moral och etik åter ska prägla svenskt näringsliv ochsamhälle.Kan sedan statsmakterna också åstadkomma en visssanering av ibland väl yviga förmåner i form avfallskärmsavtal och andra förmåner för bl.a. olika statligachefer, vore också mycket vunnet för att skapa ett mer ''etisktrimligt'' beteende under återstoden av 90-talet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bekämpandet av ekobrott m.m.