ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Ub677 · 1995-01-25 00:00:00 — Internationellt utbildnings- och kulturcentrum finns ett stort behov av ökade kunskaper på bl.a. olikaspråk. Världen har krympt, vi reser till alla världens olikaländer. Behovet av språkkunskaper och kulturella kunskaperhar ökat. Vi vill kunna tala med människor vi möter. Men detär inte bara på våra semesterresor vi känner behov av ökadespråkkunskaper. har kravet på insatser iinternationella krishärdar ökat. Till detta behövs godakunskaper i lokala språk och kulturella skillnader. För attklara detta behövs förbättrade möjligheter till utbildning.Idag finns en utbildning som riktar sig framför allt tillbiståndsarbetare på . En bra utbildning somett fåtal har möjlighet att gå. Ökade språkkunskaper ikombination med ökade kulturella kunskaper är viktigt föratt klara den ökande internationaliseringen. I har vien enorm resurs i alla de invandrare som kommit till Sverigeoch som utgör en stor och viktig kunskapsbank som i alltförliten utsträckning tas till vara.Ett av de mest invandrartäta områdena är iStockholm. Där bor människor från världens alla hörn medöver 100 olika språk. Naturligtvis bör detta tas till vara på ettbra sätt. Ett internationellt utbildnings- och kulturcentrumbör byggas upp i som kan knytas till universiteten.Här kan kultur, forskning och språkkunskaper knytassamman och utgöra det internationella centrum som vi idagsaknar. För betydligt fler skulle språkstudier blimöjliga på en mängd nya språk. skulle detmångkulturella samhället bli möjligt och många av vårainvandrares kunskaper utnyttjas på ett bra sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning omförutsättningarna för ett utbildnings- och kulturcentrum iRinkeby,2. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av ett internationellt utbildnings- och kulturcentrumi enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02Ub679 · 1995-01-25 00:00:00 — Forskning och utbildning av god internationell standard ärav grundläggande betydelse för möjligheten att upprätthållavälfärden och välståndet i . Forskning och utbildningav god kvalitet är verksamheter som kräver långsiktighet ochkonsekvent målmedvetenhet. Universiteten och högskolornamåste garanteras en god framförhållning för anpassningaroch förändringar för att undvika kapitalförstöring.Det ovan sagda är viktigt att ha i minnet när nu detstatsfinansiella läget tvingar fram minskade anslag tilluniversitet och högskolor. Utbildningsministern föreslår enminskning av universitetens och högskolornas basanslagmed i genomsnitt () fram ,sammantaget . Forskningsråden inomutbildningsdepartementet föreslås få en minskning av sinaanslag med ca 13 procent.Beträffande () föreslårjordbruksministern en besparing på påuniversitetets basanslag för /96, samtidigtsom Skogs- och Jordbrukets forskningsråd föreslås få sittanslag för forskning minskat med . Totaltföreslås anslagen för forskning och utbildning inomjordbruksdepartementets område dras ned med 200 miljonerkronor. Sammantaget innebär detta omstruktureringar avverksamheten som oundviklig följd.De reella minskningarna i finansplanen får avvägas moteventuella resurser från EU.SLU:s ansvarsområde, att genom utbildning och forskningöka kunskaperna om förutsättningarna för en varaktig ocheffektiv biologisk produktion och hur denna skall bedrivasoch nyttjas, kräver mycket stor långsiktighet och uthållighet.Sedan några år pågår ett målmedvetet arbete för att förskjutatyngdpunkten i SLU:s verksamhet mot att också omfatta delångsiktiga miljömässiga konsekvenserna av bruket av debiologiska naturresurserna. Denna inriktning kräver ommöjligt ännu större långsiktighet och uthållighet för att bliframgångsrik.Den anpassning som den reducerade anslagstilldelningenföranleder måste, för att minimera effekterna, kunnagenomföras med god framförhållning och strategisklångsiktighet. Därför är det angeläget, såväl med hänsyn tillpersonal- som verksamhetskonsekvenser, att den ålagdabesparingen uttryckligen anges gälla fram . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om SLU:s verksamhet.
mot · GI02Ub680 · 1995-01-25 00:00:00 — För att kunna bedriva läkarutbildning och medicinskforskning krävs att verksamheten är kopplad till enfungerande sjukvårdsorganisation. Olika system har genomåren tillämpats för att åstadkomma denna koppling, alltifrånatt staten har ställt mark till förfogande samt betalat vissalärartjänster vid ett sjukhus, till att staten varit ägare ochsvarat för driften av särskilda undervisningssjukhus.Allt eftersom har ett system växt fram som innebär attstaten tecknat avtal med samtliga berördasjukvårdshuvudmän om ett visst årligt driftbelopp. Förstagången detta skedde var 1970 och avtalet benämns LUA70och därefter har nya avtal tecknats, efter särskildautredningar, LUA74, LUA77 m.fl.I dessa avtal har storleken på statens ersättning till berördasjukhus bland annat baserats på utbildningsvolym, mätt iantalet utbildningsplatser och forskningsvolym, mätt iantalet forskningstimmar per läkare. tillämpadessystemet med att fastställa driftersättningar uteslutandebaserat på förhandling. De volymer som fastställts tidigareutgjorde grunden för förhandlingarna.Utvecklingen har lett till att det föreliggerbetydande skillnader i omfattning av den statligadriftersättningen till respektive sjukvårdshuvudman iförhållande till utbildning och forskning.Som jämförelse kan nämnas att NorrlandsUniversitetssjukhus i med 122 utbildningsplatser förläkare, för innevarande driftår fått ett anslag på 137,9miljoner kr medan erhållit för 130platser och för 123 platser. Dettabetyder att man i får mer änUmeå trots att man endast har en utbildningsplats mer (avserplaneringsramen 92/93).Efter detta har dessutom antalet platser inomläkarprogrammet minskat med tio platser i vardera Göteborgoch . En av orsakerna till denna uppenbarasnedfördelning är att , vid den tid då det första avtaletträffades, hade en påfallande låg bemanning och därmederhöll ett lågt index för antalet anställda inom sjukvårdensom var engagerade i läkarutbildningen. Den ökadebemanningen som skett har inte slagitigenom på grund av avtalens konstruktion.Umeå universitet där ingårhar ca 18 000 studenter som rekryteras från hela landet.Det är därför rimligt att inte historiska fakta utan dagensverklighet styr fördelningen av ersättningar, så att dessautgår i proportion till storleken på fakultetsanslaget och tillvolym på grundutbildningen av läkare.Regeringen bör därför göra en omfördelning av denstatliga driftersättningen så att den bättre speglar dagensverkliga förhållanden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de statliga driftersättningarna böromfördelas.
mot · GI02Ub681 · 1995-01-25 00:00:00 — Möjligheten till högskolestudier har en avgöranderegionalpolitisk betydelse. När därför liberalernaaktivt medverkade till etableringen av HögskolanTrollhättan--innebar det ett åtagande för attsäkerställa högre utbildning och en fortsatt utveckling förframtiden. Det är viktigt att ställer sig bakom ensådan långsiktig inriktning.Efterfrågan på högre utbildning i harvarit fortsatt stark också under den senastelågkonjunkturperioden. Särskilt inom framtidsinriktadeområden såsom teknik och data har industrin fortsattefterfråga arbetskraft och kunnat förutse ytterligare storabehov. Tendenserna till ökade investeringar i näringslivetfokuserar ytterligare på risken för överhettning ochflaskhalsar i tillgången på välutbildad arbetskraft.Fördjupat samarbeteHögskolans utveckling har varit positiv urutbildningsmässig synpunkt. En utveckling har skett av flerutbildningsprogram från 80 poäng till 120 poäng. Nyaprogram har innevarande utbildningsår startat inom media.Nästa år avser högskolan starta program inom kart- ochmätteknik. Utveckling sker av program inombeteendevetenskap och språk. Utveckling sker också i snabbtakt av cooputbildningsprogrammen till att omfatta flerinriktningar och en ökad satsning har skett inom fort- ochvidareutbildning riktad mot regionen bl. a. med hjälp av IT.Högskolan arbetar framgångsrikt med att uppnå eninstitutionsstorlek som säkerställer krav som kan ställas påen god akademisk miljö.Utbildning och kompetensutveckling är en viktigstrategisk åtgärd. Högskolan är en viktig tillgång och ettkraftfullt verktyg härför. --Uddevallahar lyckats att tillsammans med kommunerna utveckla ettdjupt samarbete med de stora industrierna liksom med andrautbildningsformer. Det är därför viktigt att HögskolanTrollhättan--ges möjlighet att även framgentutvecklas.Strategisk rollStaten har dimensionerat efterfrågan i utbildningsuppdragi helårsprestationer. Regeringen försvårar nu möjligheten attuppfylla det ålagda kravet genom att takbeloppet sätts förlågt. Fortsatt utveckling i enlighet med av staten ålagtutbildningsuppdrag erfordrar en höjning av de tidigareaviserade takbeloppen med . Oförändradmedelstilldelning innebär nedskärningar i fort- ochvidareutbildningen i regionen. En höjning är väl motiveradbåde med hänsyn till det formella uppdrag och de kravstatsmakterna lagt på högskolan och med hänsyn tillefterfrågan på utbildning och den strategiska roll somhögskolan spelar i regionen.Regeringen uppmanas därför att inom ramen för anslagettill den högre utbildningen justerar avvägningen avmedelstilldelningen så att utvecklingen av HögskolanTrollhättan--kan säkerställas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omfördelning av medel för denhögre utbildningen så att utvecklingen av HögskolanTrollhättan--kan säkerställas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser som säkerställer ochutvecklar högskolan i .
mot · GI02Ub685 · 1995-01-25 00:00:00 — När huvudmannaskapet för studenthälsovården fördesöver till högskolorna , upphävdes samtidigtförordningen om studenternas hälso- och sjukvård, SFS1984:281, som inte längre var tillämplig. Ibudgetpropositionen 1992/93, där förändringen fastslås, sägsendast att det åligger resp högskoleenhet att anordnastudenthälsovård, vars innehåll bäst avgörs lokalt.Huvudmannaskapet för studenternas motionsverksamhetligger dock kvar hos studentkårerna.Denna förändring var tänkt att följas av ett avskaffande avkårobligatoriet, vilket i sin tur har lett till att studentkårernapå många högskoleorter funnit ringa intresse i att fortsättasin delfinansiering av studenthälsovården.För /93 valde regeringen att öronmärkapengarna för studerandehälsovården. I regleringsbrevet för1992/93 kan man läsa att ''studerandehälsovården somanordnas för studerande vid högskoleenheterna har tilländamål att bevara och förbättra de studerandes fysiska ochpsykiska hälsa genom förebyggande åtgärder och genomsociala och kurativa insatser''.Från /94 ingår medlen förstuderandehälsovården i respektive högskoleenhetsanslagspost.Dagsläget är alltså att pengarna för studenthälsovårdenfinns hos högskolorna, studenternas formella och reellaansvar för den är borta och ingen legal reglering finns.Utredningen 1994:47, Avveckling av denobligatoriska anslutningen till studentkårer och nationer,behandlade även studenternas hälsovård ochmotionsverksamhet. Där skriver man: ''Vi har funnit detangeläget att fastställa dels universitetens och högskolornasansvar för studenthälsovården och motionsidrotten, som vivill se som en integrerad del i studenthälsovården, delsändamålet med studenthälsovården.'' Utredningen föreslåratt detta skrivs in i högskoleförordningen.Även om kårobligatoriet inte avvecklades är det viktigt attse över vilket ansvar universiteten och högskolorna har förstudenthälsovården och motionsverksamheten. Ansvaret förstuderandehälsovården och motionsverksamheten är idagdelat mellan studentkårerna och universiteten/högskolorna.Detta innebär att ingen har helhetsansvaret.Med anledning av anförda omständigheter anser vi detönskvärt att det införs en författningsreglering. Man bör ävense över möjligheten att föra in en målbeskrivning avverksamheten i regleringsbreven.Det är angeläget att en sådan reglering avgränsarstudenthälsovården som komplement till övrig vård. Det ärjust hälsorisker och hälsoproblem som har samband medstudiesituationen som studenthälsovården skall ägna sig åt såatt den blir ett slags företagshälsovård för studenter och inteett alternativ till övrig öppen och enskild allmän vård. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännabehovet av att ser övermöjligheten att på olika sätt säkra studenthälsovården ochmotionsverksamheten genom högskoleförordningenoch/eller regleringsbreven.
mot · GI02Ub686 · 1995-01-25 00:00:00 — Kår- och nationsobligatoriets varande eller icke varandehar diskuterats . Utredningar har avlöst varandra för attta reda på de konsekvenser som ett avskaffande skulle få.Våren 1993 tog ett beslut på att från och med den 1juli 1995 avskaffa obligatoriet. På utbildningsdepartementettillsattes en utredning under för att hitta ett brasätt för att säkra studenternas inflytande. Ute på kårerna hardet varit en intensiv aktivitet för att förbereda ettavskaffande. Signalerna från harinte alltid lett till att förberedelserna blivit enklare. Enanledning var att bestämde datum föravvecklandet innan man visste hur studentinflytandet skullegaranteras. tog ett beslut attlåta kårobligatoriet vara kvar.Vi anser att det är principiellt fel att tvinga någon tillmedlemskap i någon organisation. Vi anser attkårobligatoriet skall avvecklas. Men detta måste ske medlång förberedelse. Studenterna måste få en chans att byggaupp en ny organisation och med klara riktlinjer från regeringoch riksdag. Vi vill inte säga ett datum då obligatorietbör avskaffas.Däremot är det mycket viktigt att ta tillvara de erfarenhetersom studenterna har fått under förberedelserna föravskaffandet. Den tid då man som student är aktiv inomstudentvärlden är för de flesta bara . Därför är detviktigt att göra en sammanställning av det arbete som skettute på kårerna.Denna sammanställning bör göra det enklare för etteventuellt avskaffande av kår- och nationsobligatoriet iframtiden. Vi anser att så fort sommöjligt bör göra denna sammanställning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kårobligatoriet.
mot · GI02Ub688 · 1995-01-25 00:00:00 — Det är ett känt faktum att allt fler privatpersoner (ochfamiljer) hamnat eller kommer att hamna i den s.k.skuldfällan. Ett flertal undersökningar och utredningarbelyser detta. Staten har reagerat på detta växandesamhällsproblem, framför allt genom förebyggandeåtgärder. Man har bl.a. ålagt samtkronofogdemyndigheterna att arbeta med förebyggandeverksamhet, framför allt genom information.De ovannämnda åtgärderna kommer förhoppningsvis attpå sikt få avsedd effekt. På kort sikt kommer dock antaletmänniskor i eller på väg in i skuldfällan att fortsätta öka pågrund av redan tagna krediter.Förutom de sociala, psykologiska och naturligtvisekonomiska problem som drabbar personerna i fråga, växerockså trycket på den samhällsapparat och de handläggareinom statlig och som skall ''ta hand''om dessa människor. Hos såväl socialförvaltningen,hemkonsulent- och den kommunalakonsumentverksamheten samt inom kriminalvården ochkronofogdemyndigheterna känner man redan av detta.Med denna bakgrund har beslutat om enskuldsaneringslag. I konsumentpolitiska kommitténs arbeteunderstryks vikten av insatser kring skuldsaneringsarbetetoch att en ökad kompetens tillförs ämnet.Eftersom problemet med skuldsanering ochskuldrehabilitering är relativt nytt och outforskat samt att detdelvis berör också nya samhällsgrupper -- de utåt sett socialtetablerade människorna, som handläggare inomsocialtjänsten inte brukar möta så ofta -- ställs nyakunskapskrav. Den traditionella utbildningen på högskolanför blivande socialsekreterare saknar detta samlade grepp omen skuldsatt persons mångfasetterade problem. Somhandläggare av skuldsatta personers problem kommer manin på många olika områden av rättslig och ekonomisk natur,exempelvisgränserna för den kommunala kompetensen vadgäller borgen och garantier,inkassorätt, skatterätt medregler om existensminimum, jämkning, avdrag m.m.,exekutionsrätt/obeståndsrätt, främst reglerna för utmätningsamt konkurs och ackord.För att rusta handläggare av skuldsatta människorsproblem och för att tillvarata samhällets resurser på etteffektivt och kostnadsbesparande sätt fordras en rationell ochenhetlig utbildning i ämnet skuldsaneringsrätt. Dennautbildning torde också, utöver för kommuner och fackligaorganisationer, kunna bli intressant för banker,försäkringsbolag, finansinstitut m.fl.Detta nya kunskapsfält, som berör frågor inom civilrätt,ekonomi, socialrätt och kommunalrätt, bör ha beteckningenskuldsaneringsrätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett nytt ämne benämntskuldsaneringsrätt införs inom högskolan.
mot · GI02Ub690 · 1995-01-25 00:00:00 — Rektorers ställning i högskolestyrelserna tillåts rektor vara högskolestyrelsens ordförande.Detta skapar i många fall blockeringar av högskolansverksamhet. Det bör vara styrelsen som drar upp riktlinjerför högskolans verksamhet och rektor bör vara den somverkställer de beslut som styrelsen fattar.En ny ordning är önskvärd och man kan då titta påaktiebolagslagens synsätt. Högskoleförordningen börutformas så att styrelsen svarar för högskolans organisationoch förvaltning.Inom styrelsen skall en av ledamöterna vara ordförande.Rektor får ej vara styrelseordförande eller ingå i styrelsen.Styrelsen utser rektor, som ska handha den löpandeförvaltningen enligt riktlinjer och anvisningar som styrelsenutformar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ändring ihögskoleförordningen beträffande rektors ställning ihögskolestyrelserna.
mot · GI02Ub692 · 1995-01-25 00:00:00 — Kvinnoperspektiv i forskning m.m. Påven sade följandekloka ord: ''Det är mer som förenar än skiljer oss åt.'' Dettakloka uttalande gäller inte minst vid jämförelsen mellankvinnor och män. Men ibland kan det vara så att just den lillaolikheten kan vara skillnaden mellan liv och död.Den mesta forskningen om den mänskliga kroppen har ialla tider utförts av män och med mannen som studieobjekt,som mall. I senare tiders studier har det dock visat sig atttestresultaten inte i alla aspekter är tillämpliga på kvinnan.Man har upptäckt att t.ex. hjärtattacken intesyns på kvinnor med de testmetoder som man har tagit frammed mannens kropp som mall. I exemplets förlängning kanman inte undvika att ställa sig frågan hur många kvinnor somhar fått en felaktig diagnos med felbehandling och utdragetlidande som följd eller t.o.m. i extrema fall en för tidig död.Trots detta fortsätter forskningen i allra högsta grad attanvända mannens kropp som mall. Man har inga krav på sigatt ta med kvinnor i försökspopulationen, vilket inte hellergörs i någon större utsträckning. En forskare hade t.o.m.anfört som försvar varför han inte hade tagit med kvinnori studien: att det gav så konstiga mätresultat (dvs. inte sommännen). I har man tagit beslut om att allaforskningsprojekt skall ha s k könsperspektiv för att få medelbeviljade, såvida man inte kan särskilt motivera att kvinnorkan uteslutas ur studien. Vid typiskt manliga problem, t.ex.prostatacancer, är detta fullt förståeligt.En annan del av detta problem är läkarbesöket. Om inteläkarna i sin utbildning åläggs att studera var, när och hurden kvinnliga kroppen reagerar annorlunda än mannens, såkommer samma felaktiga diagnoser att fortsätta att upprepas.Därför borde läkarutbilningen innehålla ett könsperspektiv.Detsamma borde naturligtvis gälla alla vårdutbildningar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla forskaranslag måsteinbegripa av vardera könet för att få statligaanslag beviljade,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att läkarutbildningen och allavårdutbildningar åläggs att ha ett könsperspektiv iundervisningen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en grupp bör tillsättas meduppdrag att se över de forskningsanslag som ges och se omde tillvaratar könsperspektivet enligt ovan.
mot · GI02Ub694 · 1995-01-25 00:00:00 — Alla lärarutbildningar har i princip hela landet somupptagningsområde, men rekryterar större delen av destuderande från närregionen. De allra flesta stannar efterutbildningstiden kvar i närheten av utbildningsorten. Därförär det viktigt att utbildningen är väl spridd över landet. Idagsaknar , och länlärarutbildning för . brottaslärarutbildningen vid med de problemsom ofta följer med en alltför snabb och stark expansion. Vidde samrådsmöten mellan ochHögskolan i som regelbundet genomförs har fråganom etablering av grundskollärarutbildning även vidHögskolan i väckts. En sådan etablering skulle delsminska trycket på , dels ha en gynnsaminverkan på den förskollärarutbildning som sedan lång tidfinns vid omstrukturerades för några årsedan. Utbildningen lades ner vid tre högskolor och antaletutbildningsplatser minskades på många håll. Samtidigtbeslöt att förstärka denna utbildning vidHögskolan i och beviljade medel för ett utökat antalplatser. Den samverkan mellan förskola och grundskola somblivit än mer framträdande genom den flexibla skolstartengör det angeläget med en mycket nära samverkan mellandessa lärarutbildningar. Förutsättningarna för detta ärmycket goda vid för arbetsmarknads- och utbildningsstatistikvid SCB har utarbetat en regional prognos vad gäller detframtida behovet av lärare. Av prognosen framgår att minsten procent av låg- och mellanstadielärarna i ,och går i pension. Ettbetydande antal lärare lämnar av olika skäl sitt yrke i förtid.Samtidigt ökar antalet elever i . Dettasammantaget medför att det finns ett klart ökat behov iVästsverige av lärare för grundskolan.Högskolan i har goda förutsättningar företablering av grundskollärarutbildning. Vid högskolan läsercirka 4.000 studerande. Hälften av dessa är heltidsstuderandepå något av 20 program. Inom alla utbildningsområden kande studerande nå minst kandidatnivå. I allt fler ämnen geskurser på 80-poängsnivå. Högskolan har en kompetent ochdynamisk lärarkår, ett stort och välutrustat bibliotek och kanerbjuda en god studiemiljö med bl.a. ett stort nyinvigtkårhus.Det finns ett starkt stöd i kommuner företablering av grundskollärarutbildning i . Tillgångenpå praktikskolor i närregionen är mycket god. Viktigt isammanhanget är också den nära samverkan som Högskolani utvecklat med , eftersomuniversitetet kommer att vara en mycket betydelsefullsamarbetspartner under uppbyggnadsskedet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om grundskollärarutbildning förårskurserna 1--7 vid .