mot · GI02Ub368 · 1995-01-25 00:00:00 — Det är naturligt att skolan utvecklas ochförändras eftersom den ständigt ställs inför nya problem somkräver nya kreativa lösningar. tar det tid innan nyareformer får genomslag i den praktiska verkligheten. Myckettid går åt till själva förändringsarbetet och innan det är färdigtär det för nästa reform. Risken finns att de som ärverksamma ute på fältet arbetar vidare som om ingentinghänt om reformerna duggar för tätt. Efter de genomgripandeskolreformer som genomfördes under föregåendemandatperiod och som vi kristdemokrater medverkade tillhade skolan nu behövt en tids arbetsro för att omsätta allt detnya i praktiken och för att planera på . Underhösten har regeringen i stället valt att genomföra eller aviseraflera förändringar som enligt vår mening inte leder till någraförbättringar utan snarare lett till förvirring på vissaområden, inte minst när det gäller friskolornas framtid ochbetygssystemets utformning. Det beklagar vi.I tider med kärv ekonomi prioriteras skolan ofta inte såhögt som den borde. Kostnaderna för skolan får inte endastses som en tung post i driftbudgeten. Vi vill ha ett samhällesom ger alla en likvärdig grund för yrkesverksamhet ellerfortsatta studier och en likvärdig möjlighet att utvecklas eftersina anlag, intressen och önskemål. Att bortse från skolansroll som en av de allra viktigaste investeringarna förframtiden kan bli betydligt dyrare för samhället ochkatastrofalt för dem som är elever. Vi kristdemokrateranser att skolan ska ses som en framtidsinvestering både församhället och för de enskilda medborgarna. I ekonomisktkärva tider med diskussioner om nedskärningar avskolkostnaderna måste skolan ses i detta samhälleligahelhetsperspektiv och inte enbart i ettskolkostnadsperspektiv. Skolan måste få de resurser ochförutsättningar som behövs för att den skall kunna fullgörasin uppgift enligt de mål och riktlinjer som lagts fast avregering och riksdag. Mot den bakgrunden är det positivt attinga nya indragningar aviseras i budgetpropositionen när detgäller . Den tvingas ändå minska sinatotalkostnader under nästa läsår med anledning av attelevantalet ökar.ResurstilldelningssystemEtt resurstilldelningssystem som ger alla skolor enbasresurs per elev, lika stor för alla elever, och dessutom entilläggsresurs som varierar med de enskilda elevernassärskilda behov av stöd och hjälp bör därför tillämpasallmänt. Detta bör ge regeringen till känna.Skolans roll som kulturbärareAll utbildning och fostran är i djupare mening en fråga omatt förmedla ett kulturarv från en generation till nästa. I allatider har samhällen och stater grundat sin existens och sinverksamhet på etiska värderingar och normer. Varje kulturhar också strävat efter att föra över dessa värderingar ochnormer till kommande generationer. Skolans uppgift är attföra vårt svenska kulturarv vidare som det sker enförnyelse genom att nya idéer och ny kunskap tillförs och nyteknik utnyttjas.Kulturarvet är inte statiskt. Det är tvärtom mångskiftandeoch berikas ständigt genom nya upplevelser och erfarenheteroch genom kontakter med och inflytande av människor frånandra länder och kulturer. I vårt svenska kulturarv ingårhistoria och traditioner, språk, religion och livsåskådning,etiska och moraliska normer. Att ge eleverna kännedom omdessa olika delar av vårt kulturarv är en av skolans viktigasteuppgifter.Skolan skall vara okonfessionell. Det är inte detsammasom att den ska vara värdeneutral. Det är varken möjligt ellerönskvärt. Skolverksamheten måste vila på demokratiskagrundprincier, och demokratin kan inte vara värdeneutral.Den förutsätter och vilar på allmängiltiga etiska värden. Detär naturligt och logiskt att de nya läroplanerna utgår frånetiska värderingar som människolivets okränkbarhet,individens frihet, solidaritet med svaga och utsatta,jämställdhet mellan kvinnor och män och alla människorslika värde. Det är ett historiskt väl belagt faktum att dessavärderingar har haft ett starkt inflytande genom den kristnatraditionen i vårt land. Den är därför en viktig del av vårtkulturarv.Etik i praktikenOm etiska normer ska accepteras av eleverna på ettnaturligt sätt fordras att lärare och annan skolpersonal självaföljer samma normer i det vardagliga skolarbetet. Barn görinte som vi säger utan som vi gör. Alla vuxna i skolan måstevara föredömen genom att tidigt sätta gränser och genom attbidra till att skapa en lugn och harmonisk arbetsmiljö. Varoch en måste känna personligt ansvar för att skapa ett positivtarbetsklimat. Det är också en grundläggande förutsättningför att inlärningen ska fungera på ett bra sätt. Särskilt viktigtär att tendenser till mobbning och främlingsfientlighetobserveras och motverkas på ett tidigt stadium.Vänlighet, hjälpsamhet och omtanke om andra måstelyftas fram liksom vikten och värdet av ärlighet, hederlighetoch pålitlighet. Eleverna måste få lära sig att man ska stå förvad man gör och att man ska behandla andra som man självönskar bli behandlad. Respekt för lag och rätt och förståelseför vad ett rättssamhälle är och vad det kräver avmedborgarna bör uppmärksammas . Tillsammans medföräldrarna bör lärarna och den övriga personalen kommaöverens om hur den etiska fostran ska utformas. Det börockså ställas krav i skolplanerna på att det ska finnashandlingsplaner vid varje skola för att förhindra mobbningoch annan kränkande behandling, åtgärdsprogram för attintensifiera jämställdhetsarbetet och så vidare. Skolverketbör få i uppdrag att utarbeta riktlinjer för hur måldokumentenangående etisk fostran, som finns angivna i läroplanen skafå en praktisk tillämpning. Denna fråga bör också vara ettviktigt inslag i den översyn av lärarutbildningen ochlärarfortbildningen, som aviseras i budgetpropositionen.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Den fysiska miljönOmsorgen om elever och alla som arbetar i skolan visar sigockså genom en hälsosam och tilltalande fysisk arbetsmiljö.En nedsliten, osund, nedklottrad skola ger helt fel signaleroch inbjuder varken till arbete eller ansvarstagande. Påmånga håll behöver skolbyggnader restaureras och helaskolmiljön förbättras avsevärt. Det gäller inte minst åtgärderi ventilationssystemen och problem med värme/kyla. Ävenproblem med fukt och mögel är mycket vanligt. Det påverkarinte bara barnens psykiska tillstånd utan i högsta grad ocksåderas fysiska hälsa. Allergiproblem hos barn och ungdomarkan ofta härledas till att de vistas i undermåliga lokaler. Trotsdet kärva ekonomiska läget är åtgärder för att rätta till dessamissförhållanden något som måste ha hög prioritet. De ROT-bidrag som kommunerna får del av bör i första handanvändas till allergisanering av lokaler där barn ochungdomar vistas . Städrutinerna måste utformas såatt även allergikänsliga barn kan vistas i lokalerna utan attderas besvär förvärras.Skolgården och den närmaste omgivningen runt skolan harockså ofta stora brister. De idéer som kommit fram underprojektarbetet ''Skolans uterum'', som fått stöd av bl.a.allmänna arvsfonden, bör spridas i bred omfattning. Medganska små medel har det visat sig möjligt att förändraskolgårdar till trivsamma miljöer som också går att användai undervisningen. Eleverna ska kunna känna stolthet för sinskola och det förutsätter bland annat att den fysiska miljönär i gott skick.Lärarna -- skolans viktigaste resursOordning, bristande arbetsro, att allt fler elever har svårtatt koncentrera sig har präglat en del av skolansvardag. Inte minst sådana faktorer gör arbetet som läraresvårt. Nyutbildade lärare lämnas alltför ofta att på egen handklara av sitt krävande arbete.Om vi skall få den kvalitetsförbättring ochkompetenshöjning som är nödvändig i skolan, måste lärarnainspireras att gå i spetsen för förnyelse och pedagogiskutveckling. För detta behövs stimulans även i form avtjänster med speciellt pedagogiskt ledar- ochutvecklingsansvar.Lärarutbildningen kan förbättras genom att det nytänkandeoch utvecklingsarbete som äger rum på många skoloranvänds som utgångspunkt i undervisningen. Vi välkomnarden översyn av lärarutbildningen och lärarfortbildningensom regeringen aviserat och utvecklar vår syn på vad den börinnehålla i en särskild motion.Föräldrainflytande och föräldraansvarFöräldrarna har huvudansvaret för barnens vård ochuppfostran. Skolan är ett stöd och ett komplement tillföräldrarnas insatser. Det är en uppfattning som ansluter vältill FN:s allmänna deklaration om mänskliga rättigheter, somSverige har ställt sig bakom. Där sägs bl.a. att rätten att väljaden undervisning, som ska ges åt barnen, i främsta rummettillkommer deras föräldrar. Uppfattningen ansluter också tillEuroparådets konvention angående skydd för de mänskligarättigheterna, som är svensk lag. I skollagen ochi skolförordningarna regleras elevernas rätt till informationoch medinflytande i former, som bestäms lokalt av deskolansvariga. Någon motsvarande lagfäst rätt till inflytandeför föräldrar och vårdnadshavare finns däremot inte. Ändåhar frågan om ett sådant medinflytande diskuterats i snarttrettio år.Det är nu hög tid att i skollagen införa en lagfäst rätt tillverkligt medinflytande för föräldrar och vårdnadshavare.Formerna kan bestämmas lokalt, men så mycket börförfattningsregleras att medinflytandet inte bara begränsarsig till rätt till information. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Stärk elevinflytandetEleverna i , gymnasieskolan ochvuxenutbildningen har lagfäst rätt till inflytande över hurderas utbildning utformas. I skaelevinflytandets omfattning och utfornning anpassas efterderas ålder och mognad. På lågstadiet kan det göras genomatt eleverna får ansvar för olika moment i klassrummet. Påmellan- och högstadierna kan medinflytandet och ansvaretsedan successivt öka. Utformningen av elevinflytandet skabestämmas lokalt. Tyvärr går utvecklingen på detta områdealltför långsamt på många håll.Att ge eleverna inflytande är det bästa sättet att utveckladeras känsla för demokratiska beslutsformer och förmåga tilleget ansvarstagande för gemensammasamhällsangelägenheter. Skolledare, lärare och övrigpersonal måste mer än ge eleverna möjlighet att utövasina rättigheter och att öva sig i demokratiskt beslutsfattande.Eleverna måste få känna, att deras medinflytande är reelltoch därmed meningsfullt. Hur elevinflytande kan stärkas ochutvecklas bör framgå av kommunens skolplan och iarbetsplanen för respektive skola.Skolråd och andra nya styrelseformerUnder den förra regeringsperioden genomfördes enändring i kommunallagen som innebär att en kommunalnämnd får uppdra åt ett självförvaltningsorgan att helt ellerdelvis sköta driften av t.ex. en skola. Det öppnar helt nyamöjligheter för personal-, elev- och föräldrainflytande.Genom att ett skolråd med elev- och föräldramajoritetinrättas garanteras elevernas och föräldrarnas inflytande påverksamheten. Att denna möjlighet finns är fortfarande okäntför de flesta.En annan nyhet, som inte heller uppmärksammatsi någon högre grad, är möjligheterna till s.k. villkoraddelegation. Det innebär att en skolstyrelse,utbildningsnämnd eller kommundelsnämnd kan delegera deflesta beslut till rektor på villkor att rektor har låtit t.ex.elever, föräldrar och lärare yttra sig innan han eller hon fattarbeslut. Villkoret kan också vara att elever, föräldrar och/ellerlärare har tillstyrkt beslutet. Ansvaret för besluten vilar dockalltid hos rektor. Vid oenighet mellan rektor och skolrådavgör ansvarig skolstyrelse.Ett sätt att tillämpa denna villkorade delegation är att göradet inom ramen för ett skolråd där elever, föräldrar och lärareingår med rektor som föredragande och beslutande. Sådanasjälvstyrelseorgan prövas här och var i landet. I flera fall harskolrådet föräldramajoritet. Andra former av självstyrandeskolor, t.ex. föräldra- och personalkooperativa skolor,behöver också utvecklas. bör omgående initieraen informationsinsats angående de nya möjligheter tillmedbestämmande för föräldrar, elever, lärare och övrigskolpersonal som redan nu finns enligt de nya lagreglerna.Samtidigt bör arbetet med den utredning som pågår omelev- och föräldrainflytande drivas vidare skyndsamt. Desystem för föräldra-, elev- och personalinflytande som finnsi , och , där man hunnit betydligtlängre på detta område och kan visa upp mycket godaresultat, bör också kunna utgöra underlag för regeringensställningstagande. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.JämställdhetEn viktig målsättning i skolans demokratiska fostran ärjämställdhet mellan kvinnor och män. Precis som i hemmetpåverkas barnen och ungdomarna av hur könsrollerna mellande vuxna i skolan ser ut. Att lärarna på de lägre stadiernaoftast är kvinnor, att personalen i skolmatsalen består enbartav kvinnor medan de enda männen vid skolan ofta är rektornoch vaktmästaren ger eleverna en bild avkönsrollsfördelningen i samhället som präglar dem somvuxna. Att långsiktigt påverka könsfördelningen inom deyrkeskategorier som finns representerade i skolan är därförgrundläggande. Tyvärr har arbete med barn låg status i vårtsamhälle vilket är en av förklaringarna till den snedakönsfördelningen. Det krävs en attitydpåverkan somuppvärderar arbete med barn alltifrån omsorgen under denallra till grundskoleperiodens slut.Flickors och pojkars olika sätt att uttrycka sig både verbaltoch med kroppsspråk måste också uppmärksammas mer, inteminst i lärarutbildningen. Många undersökningar visar attpojkar tar betydligt mer plats i klassrumssituationen vilketger flickorna ett sämre utgångsläge från början. Samtidigtmissgynnas pojkarna av att de har så få manliga förebilder iskolan. Att skapa medvetenhet om hur situationen ser ut ochhur den aktivt kan påverkas är en viktig uppgift som måsteprioriteras och tydliggöras i lärarutbildningen, i skolplaneroch i jämställdhetsprogram vid de enskilda skolorna.I rapporten är alla olika, Ds 1994:98, från arbetsgruppenKvinnligt och manligt i skolan finns förslag på en radinsatser och åtgärder för att öka jämställdheten i skolan.Många av dessa bör kunna omsättas utan ytterligareutredningar. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Informationsteknologin i skolanDen nya informationsteknologin, som till stor del ärbaserad på datoranvändning, utvecklas nu mycket snabbt.Över hela världen bygger kommunikationer, utbildning ochforskning alltmer på denna teknologi. Det gör det nödvändigtatt ge eleverna betydligt bättre kunskap om och färdigheteri att t ex använda persondatorer än vad de nu får.Datorunderstödd undervisning kan troligen både förbilligaoch effektivisera undervisningen. Än viktigare är attdatorerna ger möjligheter till mer individualiserad ocheffektiv undervisning utan att eleverna behöver lämnaklassgemenskapen. Det kan gälla invandrarelever sombehöver enskild språkträning i både svenska och hemspråk.Det kan gälla elever med läs- och skrivsvårigheter eller medbehov av extra övning i t.ex. matematik. Det kan också gällaelever som befinner sig långt efter eller långt förekamraterna. Datorstödd undervisning kan också medföra detpositiva att läraren får mer tid över för individuella kontaktermed eleverna.Lärarens roll kan komma att förändras genom ökaddatoranvändning i skolan. Lärarutbildningen ochlärarfortbildningen i informationsteknologi måsteintensifieras omgående. Annars är risken stor att elevernakommer att ha både större kunskaper och större färdigheterifråga om datorhantering än lärarna. I den översyn avlärutbildningen och lärarfortbildningen som ska genomförasbör detta behov beaktas. Detta bör som sin meningge regeringen till känna.Att skolan snabbt kommer igång med datorbaseradutbildning är särskilt viktigt för de elever som inte hartillgång till dator hemma. Skillnaderna mellan elever medoch utan kunskap i informationsteknologi kan leda till nya''klasskillnader'' som får negativa, snedvridande effekter iframtiden.Uppföljning och utvärderingEn effektiv tillsyn, uppföljning och utvärdering ärnödvändig för att mål- och resultatstyrning ska fungera. Viser dessa åtgärder som positiva inslag i styrningen ochutvecklingen av skolan. Formerna för uppföljningen ochutvärderingen bör anges i den kommunala skolplanen. Detär viktigt att utvärderingsresultaten verkligen leder till deförändringar som de visar behov av.Skolverkets tillsynsfunktion bör utvecklas genom att detorganiserar sin verksamhet så att mer tid frånundervisningsrådens sida kan satsas på besök även i dekommunala skolorna. satsas nästan all tid på tillsyn avde fristående skolorna.Ett viktigt område för uppföljning är hur de ämnen som ärförlagda i block behandlas. Det är väl känt att vissa ämnen,som t.ex. naturkunskap och religionskunskap lätt hamnar istrykklass när tiden mellan de olika ämnena i blockenfördelas. Orsakerna till detta bör utredas och åtgärder i formav t ex fortbildning sättas in om det anses nödvändigt. Äventimutfallet för de praktiska och estetiska ämnena behöverföljas upp. Det finns en risk att skolan blir alltför teoretiskför många elever vilket hämmar deras inlärning. Ett tredjeområde som behöver uppmärksammas vid uppföljning ochutvärdering är hur formerna för elevinflytande utvecklas.Vad som sagts om uppföljning och utvärdering bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Flexibel skolstart och skolgångDet är ett känt faktum att barn mognar i olika takt. Somligaär skolmogna vid fem eller ålder, andra först då defyllt sju eller kanske . Det leder till slutsatsen attövergången mellan förskola och skola bör ske vid olikaåldrar för olika barn. Skolstarten bör därför vara individuelltflexibel och ske successivt. Det är viktigt att övergången görsmjuk och att förskollärare och lärare samarbetar så attövergången anpassas till varje barns behov och individuellaförutsättningar.Skolplikten ska även i fortsättningen vara nioårig, men detska finnas möjlighet att förlänga skolgången med förelever som önskar det och som bedöms ha behov av det.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Eleven i centrumAlla elever måste få del av den allmännakompetenshöjning som skolan förväntas ge bl.a. genom denya läroplanerna. Därför måste all skolans personal, menfrämst lärarna, vinnlägga sig om att förhindra denkunskapssegregering som beror på att alltför många eleverbrister i sin läsförmåga. Den bristen leder ofta till utslagningoch till att många senare i livet, med betydligt störrekostnader och besvär, måste komplettera singrundutbildning.Det är utomordentligt viktigt att specialundervisningenoch stödundervisningen får det utrymme och de resurser denbehöver för att elever med olika slag av skolsvårigheter skakunna få hjälp . Speciellt gäller detelever som har problem med läsinlärningen, t.ex. dyslektiker.Se särskild motion i detta ämne.Utvecklingen av varje elevs basfärdigheter bör följaskontinuerligt bl.a. genom diagnostiska prov,utvecklingssamtal och betyg. Varje elev bör få en egenutvecklingsplan som följs upp regelbundet genomutvecklingsamtal med eleven och dennes föräldrar.Utvecklingssamtalen bör omfatta både elevenskunskapsutveckling och personliga utveckling.Varje elev ska få möjligheter att utveckla sin särskildabegåvning och sina särskilda intressen. Det kräver att lärarnasärskilt uppmärksammar elever med speciellainlärningsproblem så att de får uppgifter som stimulerarderas utveckling både kunskapsmässigt ochpersonlighetsmässigt.BetygUnder föregående mandatperiod medverkadekristdemokraterna till flera positiva förändringar på skolansområde. Bland annat beslutades om ett mål- ochkunskapsrelaterat betygssystem. Ett sådant betygssystembidrar enligt forskning och lärarerfarenhet bättre än ettrelativt system till att motivera eleverna och ge även svagaelever ett gott självförtroende.Det är viktigt med betyg som komplement till deobligatoriska utvecklingssamtal som bör vara den främstakontaktformen mellan hem och skola. I ett mål- ochkunskapsrelaterat betygssystem är betyget ett kvitto på endokumenterad färdighet. Stegen i betygsskalan får inte varaför glesa om betygssystemet ska medverka till att motiveraeleven att försöka uppnå nästa steg. Om instrumentet äralltför trubbigt mäter det inte heller det som det är tänkt attmäta. Informationen som betygen ska ge blir därigenombristfällig. Det var bl a därför som vi kristdemokrater avfärdade den treskaligabetygsskala som antog efteren proposition från regeringen.Vi anser att betyg bör ges i en sexgradig skala fr.o.m.årskurs sju för att eleverna ska hinna vänja sig vid systemeti god tid före slutbetyget i årskurs 9. Dessutom bör skriftliginformation om elevens kunskap och utveckling iförhållande till de angivna kravnivåerna i läroplanen gesfr.o.m. Det är viktigt för att de elever som behöversärskilt stöd ska fångas upp på ett tidigt stadium.De elever som inte når upp till fastställd kravnivå i ett ämnenär de slutar ska i enlighet med regeringensproposition få ett streck i stället för betyg. De har också rättatt få ett skriftligt omdöme om de begär det. Vi menar att denavlämnande skolan ska ha skyldighet att utarbeta ett skriftligtomdöme oavsett om eleven begär det eller inte. Det är viktigtatt den dokumentationen finns tillgänglig om den skulleefterfrågas av eleven . Vad som anförtsom betygssystemet bör som sin mening geregeringen till känna.ElevvårdElevvården är en betydelsefull del av skolans verksamhet.Skolsköterskor, skolpsykologer, skolkuratorer, skolvärdaroch elevassistenter fyller viktiga behov inom sina respektiveområden. I ekonomiskt kärva tider dras ofta dessa tjänster införst, vilket kan få mycket negativa konsekvenser.Barn och ungdomar har ett stort behov av vuxenkontaktsom varken tillfredsställs av föräldrar eller lärare. Denelevvårdande personalen får ofta ta emot det uppdämdabehov av engagemang från och gemenskap med de vuxnasom bristen på annan vuxenkontakt skapat. Med denprofessionalitet de besitter har de också kompetens att geelever med mer uttalade behov den hjälp och det stöd debehöver. Inte minst med tanke på att psykiska ochpsykosociala störningar har ökat bland barn och ungdomarär det nödvändigt att elevvården inte utarmas utan fårerforderliga resurser. Se vidare motion angåendeskolhälsovården.Fristående skolorFristående skolor är ett viktigt komplement till denoffentliga skolan. De internationella konventioner somrefererats tidigare ligger också till grund för den rätt att frittvälja skola som barn och föräldrar nu fått. Det är viktigt attslå vakt om denna rättighet. Regler för godkännande ochbidrag får inte utformas så att de i praktiken strypermöjligheten att starta och driva en fristående skola. Vi sågdärför med oro på de signaler om ett förändrat bidragssystemsom regeringen aviserade . Att enparlamentarisk utredning ska tillsättas är positivt ur densynpunkten att det är viktigt med en bred politisk uppgörelseför att de fristående skolorna ska få arbetsro och möjlighettill långsiktig planering. innebär det en lång periodav osäkerhet när det gäller villkoren som kan få negativakonsekvenser för många av de nystartade skolorna.Vi anser att resurstilldelningen till fristående skolor iprincip ska ha samma utformning som till den offentligaskolan. en basresurs, lika för alla elever och entilläggsresurs som varierar med de enskilda elevernassärskilda behov. Hänsyn bör också tas dels till att defristående skolorna i vissa fall kommer undan vissakostnader som de offentliga står för, t.ex. skolhälsovård ochskolskjuts, dels till de merkostnader fristående skolor har iförhållande till offentliga när det gäller t ex pensions-, skatte-och lokalkostnader. Vilka variabler som ska ingå iberäkningsunderlaget bör fastställas nationellt. Omresurstilldelningen inte är likvärdig leder det till att defristående skolorna antingen tvingas ta ut högaterminsavgifter eller helt enkelt måste lägga ned sinverksamhet. I praktiken blir då fristående skolor öppna baraför familjer med god ekonomi. Det kan vi inte acceptera.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna vadsom sagts om bidragssystemets utformning när det gällerfristående skolor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurstilldelningssystemet igrundskolan,2.