mot · GI02So256 · 1995-01-25 00:00:00 — I regeringsförklaringen markeras barnens ställning isamhället. Målet är att ställa barnens behov och rättigheter''i första rummet''. Hur skall detta mål på bästa sättförverkligas?Bristfällig kunskapsbildVad vet vi som riksdagsledamöter om nuläget för barneni ? Det finns inget löpande informations- ellerredovisningssystem som kan förmedla en sådan samladfaktabild. Detta gäller både per kommun och för landet somhelhet. Däremot finns rapporter och statistik som på olikasätt ger oss värdefull information. Vi kan också göra egnasunda-förnuftsbedömningar. Men detta räcker inte.Med tanke på de nedskärningar som gjortsi stat och kommun hade det varit värdefullt med ensammanställning om hur de olika budgetförslagen utfallitmot barnen. Det bör övervägas om inte exempelvisvart annat år bör få en sådan rapport. Den kan då också liggatill grund för en bedömning av hur väl följer FN:sbarnkonvention.Hitintills är det främst genom forskning, utredningar ochSocialstyrelsens rapporter som situationen för barnenredovisas. Det har varit bra faktabilder. Men ambitionsnivåni faktunderlag behöver höjas.Framåt behöver kvaliteten mätas och bli föremål förutvärdering. Detta gäller inte enbart för barnen, utan böromfatta all social verksamhet. Resultaten behöver utvärderasför att man skall kunna se hur de svarar mot medborgarnasbehov och önskemål. Sådana mätningar ochinformationssystem i stat och kommun bör också bidra tillatt stärka individens situation i samhället.Kommuner och berörda myndigheter har gjort ettmetodiskt förarbete. Frågan är om inte ett heltäckandeinformations- och redovisningssystem skulle kunna ställaspå fötter ? System som informerarom sociala kvalitetsmål, utvärderar målen och bedömer demutifrån medborgarnas behov och önskemål kan aldrig återgehela ''sanningen''. Men de kan väsentligt förbättrabeslutsunderlaget i stat och kommun.En beredningsgrupp bör ta fram ett sådant socialtinformationssystem, inklusive för barnen. Beredningen börockså sammanställa en bred rapport om barnens situation iSverige. Detta som faktagrund för att kunna förverkligaregeringsförklaringens utfästelser om att ställa barns behovoch rättigheter ''i första rummet''.BarnkonventionenSverige har skrivit på FN:s konvention om barnsrättigheter. Enligt artikel 4 skall länderna använda detyttersta av sina resurser för barnens rättigheter. Vidtagnabesparingar har fört oss till 1980-talsnivå. Men till skillnadfrån har vi flera kulturer på grund avinvandringen. Det ger spänningar och kräver särskilduppmärksamhet på barnen.Ekonomins osthyvlar kan lätt slå tillbaka mot barnen. Detgäller att hamna i rätt familj, rätt bostadsområde, rätt skola,rätt dagis etc. andra artikel säger att barnskall skyddas mot alla former av diskriminering. För attkunna klara detta behövs kännedom, kartläggning och enlokal bedömning av insatsbehoven.I sparar man inte på barnen, sade ThomasHammarberg, vice ordförande i för barnensrättigheter, till medierna 1994. Det gör man i , somdock ännu klarar , men grundskyddet är påväg att urholkas för de svenska barnen, sade Hammarberg.Han ställde frågan om det kanske behövs riksnormer förfritids- och kulturverksamheten.Den mångkulturella framväxtenDet sker en mångkulturell framväxt i . Detta kräversärskild uppmärksamhet -- också för barnen. Den förstagenerationens invandrare har med sig hemlandets traditioner.Andra generationens invandrare identifierar sig med detsvenska samhället -- dess kultur och attityder. Problemuppstår när dessa invandrarbarn inte blir helt accepterade isamhället. De är svenska, men möts av andra svenskar såsominvandrare. Detta behöver bättre uppmärksammas i Sverige.Både invandrarna och det svenska samhället måste rätthantera denna situation. Här behöver invandrarföräldrarnasärskilt stöd. Hur detta skall utformas behöver diskuterasmed personer, som har erfarenhet av invandrarnas situationi samhället. behöver bl.a. skolan synliggöra denhär konflikten och diskutera hur den skall medvetandegörasi undervisningen.Barnen och våldetProfessor (, KS) sägeratt våldet bland barn och ungdomar ökar och att det gällerbåde pojkar och flickor (). Entolvårig flicka i har omhändertagits på grund avatt hon misshandlat och försökt strypa jämnåriga kamrater.Per-Olof (professor i kriminalsociologi) efterlyseren nationell förebyggande brottsstrategi. Han anser också attregler måste tas fram för att åstadkomma samordning mellanrättsväsendet och andra berörda myndigheter. Detta för attbättre kunna hantera spänningar mellan kulturer och mellangenerationer.På temat barn och våld har bl.a. följande diskuterats:Under de gångna årens nedskärningar i offentlig sektor harskolpsykologer, kuratorer, dagispersonal och skolvakterreducerats. Och hur har detta påverkatvåldsutvecklingen? ''studier'' säger att våldethar ökat i skolan. Det är viktigt att vidta åtgärder mot våldeti skolan.Utvecklingen av våldet i hemmet påverkar ocksåvåldsbenägenheten i skolan och ute i samhället. Studier sägeratt 30--av barnen i problemfamiljer i sin turutvecklar problem. Hur kan ett stöd till föräldrarnautformas?Film- och videovåldet påverkar barnen. Menhitintills har inga åtgärder vidtagits. Vad kan och bör göras?Hur ser den samlade barnkompetensen ut i landetskommuner? I samband med beslut om fri nämndorganisationförutsatte att kompetensen bibehölls ochutvecklades i organisationen. Har detta beslut följts ute ikommunerna?Våldet i samhälletDe senaste årens våldshändelser i har blivit ettsamtalsämne, bland de flesta svenskar. Vad kan och bör vigöra för att hindra en våldsutveckling som också kryperlägre ned i åldrarna? Tonåringar misshandlar och dödar. barn misshandlar och dödar. Det är nya och ovanainslag i vårt land.Men situationen i är också oroande. WHO visar isin senaste hälsorapport att hoten mot människornas säkerhetökar i . Och detta bortsett från de pågående öppnavapenkonflikterna. Antalet mord fördubblades i och iPortugal . I uppmättes entredubbling av morden.Barns uppväxt och skolmiljöer måste kunna hållas fria frånväxande våld. Likaså våra samhällen. Därför behöversamhället ta till sig människornas oro och handla. Ett sätt kanvara att samla kunskap och engagemang i ett brettsammansatt råd som får i uppgift att a) beskriva läget ochb) forma åtgärdsförslag både för barn och ungdom och förvuxensamhället. Helheten är viktig. Vi har för mycket avsnuttifierade bedömningar.BarnhälsovårdenAlltsedan mödra- och barnavårdscentralerna startade föröver har kvinnors och barns hälsa kunnatförbättras och de har fått ett bra omhändertagande.Barnavårdscentralerna arbetar utifrån ettområdesansvar i befolkningen. Sjuksköterskan har haft dencentrala uppgiften när det gäller hälsokontroller,vaccinationsprogram och undersökningar. Tätafamiljekontakter har i bästa fall kunnat upprätthållas. Underåren 0--träffar barnen sjuksköterskan omkring 20 gångeroch läkaren 5--6 gånger.Detta viktiga områdesansvar fick inte längre någotnationellt lagstöd, när husläkarreformen genomfördes. Närnu husläkarlagen upphört är det angeläget att landstingenåterupprättar områdesansvaret för MVC och BVC.Kontakten mellan läkare och sköterska försvårades ocht.o.m. omöjliggjordes i husläkarsystemet. Det är viktigt attkontakten mellan olika sjukvårdskategorier upprätthålls ochatt också barnläkarkompetens finns i den öppnabarnhälsovården.Barn- och ungdomspsykiatrinFörutom rapporter visar andra undersökningaratt barns och ungdomars situation i skolan nu behöversärskild uppmärksamhet. Situationen i harbelysts i den s.k. Östgötastudien, som säger att aveleverna har psykiska problem. På gymnasienivånuppskattas siffran till . Av dem får högst hjälp,enligt skolförvaltningen.Riksdagen har hos regeringen hemställt om en utredningav barnpsykiatrin. Detta för att kunna stödja utsatta barn ochfamiljer.Uppenbart behövs en samlad insats mellan skolan, vårdenoch andra berörda myndigheter -- gentemot barn ochungdom. Det är märkligt att barn med läs- ochskrivsvårigheter kan passera klasser upp till 9:an innan derasproblem uppmärksammats av personal på omhändertagandeinstitutioner. En återkoppling av sociala problembilderbehövs från social personal till lärarna.LvU-hemmens behov av psykiatrisk kunskap behöverockså utredas och åtgärdas.Barn och olycksfallDen vanligaste dödsorsaken bland barn och ungdomar ärolycksfallen. I gruppen 0--är antalet skadade (sombehöver söka läkare) drygt 200 000. Ungefär 75 dör, varavtre fjärdedelar i hemmen. Dödligheten har minskat genomåren.Barnolycksfallsgruppen bildades för att samla ochsprida kunskap om förebyggande av olycksfall. Då omkom450 barn . Därefter har säkerheten (trappräcken,spisskydd m.m.) förbättrats, likaså simkunnigheten. På1950-talet dominerade drunkningsolyckor -- är dettrafiken.Framåt? () vill att landstingenupprättar olycksfallsskaderegister. Pedagogik ochinformation direkt till barnen är viktigt, liksom att tillvarataförsäkringsbolagens kunskaper. Det är angeläget attmålmedvetet hantera barnolycksfall genom att arbetaförebyggande och med upplysning.BarnomsorgenI den s.k. barnomsorgslagen skall landets kommuner frånden erbjuda föräldrar i arbete eller i studierbarnomsorg till barn över ett år.I den nya lagen står det bl.a. att:varje kommun svarar föratt barn inom dess område erbjuds förskoleverksamhet,förskoleverksamhet skall tillhandahållas för barn som fylltett år,när vårdnadshavaren har anmält behov av plats, skallkommunen erbjuda plats utan oskäligt dröjsmål.Ett tolkningsproblem är lagens formulering att plats skallerbjudas ''utan oskäligt dröjsmål''. I förarbetet till lagen hardet definierats som 3--4 månader. Kommunförbundetstolkning är också att plats bör kunna tillhandahållas 3--4månader efter det att en anmälan om ett klart uttalat behovföreligger från föräldern.Det bör dock noteras att lagen inte är en rättighetslag. T.ex.kan inte föräldrar stämma en kommun som inte följer lagen.Därför är det kommunala engagemanget för både utbyggdoch kvalitativt god barnomsorg viktigt.DaghemsavgifternaRiksdagen begärde av regeringen enkartläggning om utvecklingen av barnomsorgsutgifterna.Riksdagen uttalade att avgifterna inte fårkonstrueras så att de reglerar efterfrågan av barnomsorg. Påregeringens uppdrag har studeratdaghemsavgifternas utveckling --1994. Resultatet finnsi 1994:20.Av framgår att både nyataxekonstruktioner och nivåhöjningar genomförts i avlandets kommuner . När det gäller nivåerna ärskillnaderna stora mellan kommunerna. För en enbarnsfamiljmed en månadsinkomst på varierar avgiftenmellan 800 till . Motsvarande siffror förfritidshemmen är 330 till . I hela 251kommuner har tidsrelaterade avgifter införts. Den mestlångtgående konstruktionen är timtaxa vid daghemmen. Detfinns i 22 kommuner.De tidsrelaterade taxorna kan gå ut över barnens behov.Det blir oregelbunden närvaro och svårare att planera försammanhållna grupper. Syftet med de tidsrelaterade taxornaär för övrigt att minska barnens närvarotider (för att därmedkunna minska på personalkostnaderna).De tidsrelaterade taxorna kan strida mot regerings- ochriksdagsbeslutet om daghemstaxorna. att de inte skallvara behovsstyrande. Mot den bakgrunden är det angelägetatt uppmärksamt följa taxornas utveckling framåt.Forskningen viktigFör inleddes ett internationelltforskningssamarbete om småbarnsfamiljer och hur depåverkades av de olika ländernas familjestödssystem.Familjerna studerades från det barnen var och tillskolstarten. Uppföljning gjordes när barnen var 13 och 16 årgamla.Ett omdiskuterat resultat var att barn som tidigt började ibarnomsorg uppvisade bättre sociala och rent skolmässigaresultat. Även andra intressanta resultat -- omkönsutjämnande effekter och minskat antal problemeleverhos dem med tidig barnomsorg -- är värda att studera vidare.Hur kan studien tillämpas i stödet för en god uppväxtmiljöför barnen?Det är viktigt att framåt klara en bred forskning, om barnenoch deras situation i familj och samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om barnens situation i familj ochsamhälle,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckla ett socialtinformations- och redovisningssystem.