mot · GI02T221 · 1995-01-25 00:00:00 — BakgrundTrafiken är ett mycket stort miljöproblem. En stor del avluftföroreningarna i vårt land kommer från trafiken: avkväveoxiderna, av kolvätena, av koldioxider etc.Störst andel står bilismen för, med t ex avkväveoxiderna. Järnvägstrafiken har i särklass minst utsläppsåväl per transporterat ton gods som perpassagerarkilometer. Lastbilstrafiken släpper ut minst tjugogånger mer kväveoxider än motsvarande järnvägstrafik.Den senaste tidens kraftiga ökning av antalet allergier harvisat sig hänga intimt samman med trafikens luftutsläpp,kanske främst av kolväten. Då utsläppen sker i marknivå ochtill stor del mitt inne i städerna, är de särskilt hälsofarliga --inte minst för barn.Att minska trafikens negativa miljöpåverkan är således ettmycket stort samhällsintresse, och hur väl vi lyckas med denuppgiften kommer i mycket hög grad att avgöra vilken miljövi får att leva i . Vi bedömer, i likhet med allmiljöexpertis, att en övergång till miljövänligare transporterän är helt nödvändig. Bilismen och lastbilstrafikenmåste minskas till fördel för kollektivtrafik och spårburnagodstransporter.För att uppnå en hållbar infrastruktur krävs ett aktivtdeltagande i den framtida transportutvecklingen.Ekonomiska styrmedel bedömer vi vara ett demokratiskt ocheffektivt sätt att uppnå en strukturomvandling påtransportsidan. redovisas inte de verkliga kostnadernaav utsläppen från transportsektorn. Avgifter och miljöskatterskulle förutom att vara ett ekonomiskt styrmedel för attuppnå miljövänliga transporter, dessutom vara en viktiginkomst för att kunna börja betala av på den enormamiljöskuld som ökar.Vi vill skapa en infrastruktur som inte koncentreraraktiviteten till storstäderna utan som skapar möjligheter föratt kunna bibehålla en levande landsbygd. Vi menar attdecentralisering är ett nyckelord och därför bör resursernai de framtida infrastruktursatsningarna fördelas jämnt överlandet så att inga regioner blir kraftigt missgynnade.Det finns dessutom en social aspekt av de kommandeinfrastruktursatsningarna. Studier har visat att män i högreutsträckning än kvinnor både åker och äger bilar. Kvinnor ärdäremot mer positivt inställda till kollektivtrafik och tåg,vilket gör att de missgynnas i de ensidiga satsningarna.Transportsektorn är ett mansdominerat område och ennaturlig följd blir att mansdominerade värderingar styrsatsningar och trender.Den senaste tidens utveckling har i huvudsak inneburit attgårdagens felaktiga trafiktänkande ytterligare cementeratsfast. Nysatsningar på järnväg har motsvarats av än störresatsningar på t ex fler motorvägar. Beslutet omÖresundsbron och Dennispaket är två exempelpå projekt som är helt felaktiga ur ekologisk och långsiktigthållbar synvinkel, och de riskerar dessutom att leda tillallvarliga ekonomiska bakslag. kommer här attpresentera sin alternativa, mer miljöanpassade trafikpolitik.I denna motion behandlas inte syn på sjöfart,vi ber att få hänvisa till partimotion 1994/95:T629 av BirgerSchlaug m.fl. (alla mp).Ompröva trafikenTrafiken måste anpassas till vad mänskligheten ochnaturen tål. Det håller inte att också framöver försökaanpassa vår levnad till vad trafiken behöver. Trafiken måsteciviliseras och omprövas efter följande riktlinjer:MinskadvägtrafikÖverförd godstrafik från väg till järnväg ochsjöfartÖkade möjligheter till kombitrafikRadikaltminskade utsläpp från alla typer av trafikMinskad inrikesflygtrafik till i första hand järnvägens förmånPå siktkraftigt ökad järnvägsutbyggnad i landetSatsningar påmiljövänligare bränslen än dagens bensin, diesel ochflygbränsleStimulerande av utvecklandet av nyatransportlösningar som ger mindre energiåtgång, mindreutsläpp och effektivare transporterIT-satsningar till förmånför miljövänligare kommunikationssätt och säkerhetDecentralisering och regionalpolitskt stöd för miljövänligainfrastrukturinvesteringarÖkade besparingar påvägbyggen, dvs återgång till något under normal nivå framtill dess att en ny ekologiskt hållbar kommunikationsplantagits fram som underlag till politiskt beslutRening ochförbättringar av sjöfarten så att denna ska kunna ersätta del av godstrafiken som sker på landsvägKrav påstatliga verk och bolag att de ska samverka för att uppnå detmiljövänligaste transportalternativet i statligaverksamheterÖkat anslag till LänstrafikanläggningarMinskad statlig upphandling på SJ i utbyte mot undantag ivinstkrav (se ovan)Trafiksystem i storstäderna som klararav ett ökat tryck utan att miljöpåfrestningarna ökar allt förmycket eller ger negativa hälsoeffekterKollektivtrafik på spår ovan och under jord 1. VäginvesteringarEn stor del av de planerade väginvesteringarna iinvesteringspaketet års trafikpolitiska beslut kaninte anses som berättigade. Hela paketet pekar på ettotidsenligt och miljönonchalant tänkande. behöverförbättra sin infrastruktur i takt med den ökade efterfrågan,internationella konkurrensen och framtida behoven. De storatrafikpolitiska beslut som fattas kommer att varaavgörande för trafikutvecklingen. Eftersommiljökonsekvenserna från transportsätt som drivs medfossila bränslen är alldeles för allvarliga för att viftas bort,krävs en medveten strategi för att förändra vårakommunikationer. De fördelar som bil och flyg erbjuder äremellertid så pass uppskattade och etablerade att det krävsalternativ som inte stör samhällets funktioner och utveckling.Men det måste även betonas att utvecklingen är möjlig attpåverka. Detta vill göra. Ytterligarevägsatsningar i den utsträckning som planerats styrutvecklingen till att stadfästa bilismen ytterligare.Vägbyggen tar medel från alternativa satningar såsom nyaspår, alternativdrivna bilar (metan, etanol, el m.fl.) ochelektroniska kommunikationer. Detta gäller framför alltstorstadspaketen, Scanlink och /riksvägar som ökarbilismen och ger (globala) regionala och lokala naturskador.1.1 EkonominDet är viktigt att påpeka att vägtrafikens externakonstnader inte är internaliserade. landstinggav 1990 ut en studie om trafikens verkligasamhällskostnader och vi vill se att de verkligasamhällskostnaderna, så som fler olyckor till följd av ett ökatflöde, där även miljöskuldsberäkningen ingår, skall finnasmed i vägprojektskalkyler. En allvarlig aspekt är dessutomatt på femton vägprojekt som granskades avriksrevisionsverket hade fördyringar på uppståttmellan den av gjorda kalkylen och den verkligakonstnaden. Detta kan självklart inte ensamt lastasför. En stor del av fördyringarna sker ju på grund avförseningar. Dessa kan bero på att oförutsedda problemuppstår men även att den politiska beslutsprocessen drar utpå tiden allteftersom nya fakta dyker upp. Givetvis finns detmånga fler anledningar till fördyringar, inte minstrealränteökningar.Två exempel på fördyrade projekt ärDennispaketet och . Där har realränteökningar,nya miljöfakta, förseningar m.m. lett till att projektenfördyrats med miljardbelopp.Det finns anledning att ifrågasätta systemet att bygga vägarsom skall vara självfinansierande via dotterbolag somägs av staten (förvaltas av ). Vid förseningar kanprojektet fördyras ytterligare på grund av de löpandekostnader som ett bolag har. Om projekten låg helt undervägverkets administration så kan resurser under eventuellaproblem och fördröjningar omprioriteras och på så sättminskas administrationskostnaderna.1.2 Dennispaketet och AdelsohnpaketetDennispaketet är det infrastrukturinvesteringsprogramsom ska möta den ökade efterfrågan på transporter iStockholm. Det paket som slutligen beslutades blev meromfattande på vägsidan än vad någon av de inblandadeparterna ville. En stark opinion har vuxit fram emot paketetfrämst på grund av miljöhänsyn, men även ur hälso- ochkulturarvssynpunkt. Dennispaketet består i korthet av sånärpå lika stora satsningar på kollektivtrafik och vägutbyggnad.Vägutbyggnaden skulle i den utsträckning som den planeratsbli ödesdiger. Det stämmer att bilsituationen i ärsvår och förväntas att bli värre om inget görs. Otaligaexempel från storstäder världen över, inte minst iVästeuropa, har visat att nya vägar aldrig löser problemen.Tvärtom bereder de mark för en ökning av bilismen och efternågra år kan nya ''autoinfarkter'' väntas. Detta får inte händamed eller några andra storstäder i därvägtrafiksituationen är ansträngd.Det finns en unik möjlighet att gå före och göra enmassiv satsning på kollektivtrafiken i , attkombineras med ett miljövänligt nationelltkommunikationsnät istället. Vi står inför ett avgörande,antingen lär vi av de andras misstag eller så skjuter viproblemen vilket kommer att ge mycket svårakonsekvenser. Vi föreslår dock inte attkollektivtrafiksatsningen i Dennispaketet genomförseftersom denna är relaterad till en ökning av bilismen ochlederna (se vidare nedan). Vi föreslår att beslutaratt ompröva de statliga medlen till Dennispaketet så längeoch ber kommunerna att återkomma med ett nyttmiljövänligare paket med en klar dominans avkollektivtrafiksatsningar och att sedan tar ställningtill detta.1.3 AdelsohnpaketetFör att inte återupprepa vad som sagts, föreslår viatt samma handläggning sker med det så kalladeAdelsohnpaketet.1.4 KollektivtrafikInga medel bör anslås till de båda paketen i sin helhet innanett nytt hållbart förslag tagits fram. Medel bör dock anslåstill att påbörja de nödvändiga kollektivtrafiksatsningarnasom redan är planerade och verkar fristående utan kopplingtill vägutbyggnaderna.1.5 Finansieringen oklarEn annan mycket viktig aspekt till varför inga som helstmedel bör beviljas till vägutbyggnader är att finansieringenav projektet är oklar då t ex stad motsatt sigavgiftsstationer. Med detta finns det anledning att ifrågasättaom egentligen är giltig. Att i dettaskede investera statliga pengar, om än försenat,måste ses som ytterst riskabelt. Kollektivtrafikinvesteringarklarar svårligen att vara självfinansierande. Därför måstestaten räkna med stödanslag till kommunalkollektivtrafiksatsning i storstäderna.1.6 Avgiftsstationer i storstädernaI dagsläget tycks det råda dubbla meningar om varföravgiftsstationer införs. En konstaterad orsak är finansieringav vägbyggen. Det hävdas även att avgiftsstationer införs pågrund av miljöskäl. Det står klart att avgiftsstationerna intekan tjäna de båda syftena. Stora vägprojekt i storstäder somringleden kan inte försvaras med miljöargument. Möjligtviskan man hävda att de avlastar en del av stockningarna istaden för tillfället. Detta ger dock ingen bot påutsläppsproblemet om massbilismen tillåts att växa. Viföreslår att avgiftsstationer klart och entydigt införs sommiljöavgifter, för att minska privatbilismen in tillstorstädernas centrum men även för att delfinansieravägunderhåll och drift. Detta kan dock bara ske omkollektivtrafiken byggs ut så att den kan anpassastill behoven och bli ett fullgott alternativ. finnsdet en fullt utvecklad avancerad teknik för att kunna inrättaden här typen av avgiftsstationer helt utan att skapatrafikstockningar. Avgiften skulle via elektronisk avläsningkunna dra avgiften automatiskt helt utan att föraren behöverstanna. Vi yrkar på att kommunerna ges tillstånd att undereget överinseende införa och sköta nämnda avgiftsstationer.Detta skulle innebära en besparing för staten inte minst ibesparingar på kommunala stödanslag och LTA. Vi hänvisartill motion 1994/95:T231 av m.fl. ombefogenheter för kommuner att införa lokala trafikavgifter.1.8 är trots modifieringar i det ursprungligaprojektet (noll-lösning) inte ett projekt som större delen avmiljörörelsen kan acceptera. har bland annatkritiserats av samtliga politiska partiers ungdomsförbund(med undantag av MUF), för att vara ett stort hot motÖstersjön och den globala miljövälfärden med tanke på denökning av bilutsläpp som den kommer att föra med sig.Öresundsbroprojektets ekonomi har kritiserats i grunden ochsifferbollandet som uppstått liknar rena ramacirkuskonsterna. Vi i anser det vara oförsvarbartatt så mycket pengar satsas i ett projekt som vi vet kommeratt leda till betydande miljöpåfrestningar och oreparerbaraskador på . Mer än en tredjedel av Östersjönsbotten är död och trots att ett omfattande internationelltsamarbete pågår för att rädda ser framtiden dysterut.Vi är väl medvetna om att många har svårt att slita sig ifrånidén om ett gigantiskt minnesmärke över bilepoken. Vi menaratt det i stället är nödvändigt att se framåt för att inte hamnasnett . avvisar Öresundsbroprojektetoch vill att omprövar beslutet efter att enoberoende ekonomisk utredning tillsatts och redovisat deekonomiska kalkylernas hållbarhet. Vi vill atttunnelalternativet som vi förordar utreds ordentligt.Miljöpartiet vill att beslutar om att förhandlingarsnarast bör inledas med samtliga parter i (brokonsortiet) för att utreda skadeståndskrav ochavveckling av projektet.1.9 StamvägnätetAv de investeringar som planerats på stamvägnätetmotsätter vi oss onödiga utbyggnader, emedantransportfrågan enligt vår mening måste lösas på ett annatsätt. Eventuella utbyggnader bör i första hand ske om de skeri samstämmighet med miljövänlig utbyggnad, dvs som ettkomplement till en miljövänlig, energisnål lösning. Vi villstarkt påpeka att en utbyggnad av en väg eller en ny väg föratt lätta en existerande bilstockning inte kan räknas som enmiljövänlig lösning. Vi vill hänvisa till vår motion omtrekravsregeln. Vi tillbakavisar de planerade investeringarnaenligt trafikpolitiska beslut eftersom vi anser detbeslutet vara starkt undermåligt ur miljösynpunkt för att intetala om de ekonomiska kalkylerna, som kan anseshållbara. Med den ansträngda situation som statsfinansernanu befinner sig i, är det givet att infrastrukturinvesteringarnainte kan genomföras enligt trafikpolitiska beslut.1.9 TransportbehovetBeaktande den förbättrade situationen för bland annat denindustriella exportnäringen, kan vi inte se att den ökadeindustriella produktionen skulle bli lidande av att de störreinfrastruktursatsningarna på vägsidan skjuts iväntan på andra infrastrukturprojekt med högre miljö- ochhälsostandard. En ökad produktion måste mötas avtransportvänliga lösningar, och presenterarnedan förslag på hur infrastrukturen på ettekologiskt hållbart sätt skall klara av att möta uppnäringslivets transportbehov både vad gäller inrikestrafikoch den trafik som kommer ifrån kontinenten och resten avvärlden.2. är utan tvekan ett av de miljövänligastetransportsätten som vi känner till. Såväl järnvägsnätet,vagnarna, lastningen och användningssättet måste dockutvecklas betydligt för att bästa möjliga resursanvändningoch minsta möjliga påverkan på miljön ska ske.2.1 UtbyggnadJärnvägsnätet behöver byggas ut med en jämn utbyggnadöver hela , självklart anpassad efter transportbehovet,men med decentralisering i åtanke. Exempel påjärnvägsinvesteringar som kan vänta ärOstkustbanan till m.fl. På detta sätt en delav sysselsättningsmålen inom byggbranschen.Miljöpartiet föreslår att en upprustning avstamjärnvägsnätet påbörjas samt att de mestangelägna utbyggnaderna sker så fort som möjligt så långtmedlen räcker. ska järnvägen byggas ut kraftigt ilandet. vill understryka att hänsyn måste tas förhur utbyggnader av järnväg ska ske. somkommittén för en nationell kommunikationsplan arbetar(tillsatt /95) kan järnvägsnätet byggas ut i denmån som behovet visar. är trots sin högabyggnadskostnad det effektivaste transportsättet. Förprivatpersoner är järnvägen ett etablerat färdsätt och föraffärsresenärerna har det blivit ett allt attraktivare alternativsedan X 2000 sattes i bruk. I landet sker redan storaombyggnader av järnvägsnätet, vilket förhoppningsviskommer att förbättra tågets konkurrenssituation genom ökatutbud, högre effektivitet och bättre service. Detta gäller dockfrämst södra och kommunikationerna i ochNorrlandI och har personresandet tyvärrförsämrats på grund av att tillräckliga anslag inte anvisats förstatlig upphandling på nattågstrafiken. anser attmedel bör anslås för att fortsätta driva de sträckorsom staten frånsagt sig. Tyvärr råder det för närvarandevagnsbrist. En förutsättning för att driva nattågstrafiken är attmedel anslås för anskaffning av vagnar. Vi hänvisar tillmotion 1994/95:T212 om vägar och järnvägar.2.3 Undantag från SJ:s vinstkravSJ har vinstkrav från staten och ska bara drivalönsamma sträckor. Övriga sträckor har staten i mån avkapacitet åtagit sig att upphandla. menar att meddet statsfinansiella läget bör det göras undantag från SJ:svinstkrav . I gengäld bör staten kunnakräva att SJ fortsätter med trafiken på de sträckor somriksdagen finner angelägna med de undantag som specifierasi redovisningen kontra vinstkravet.2.4 Partiell avreglering av järnvägenEn avreglering av järnvägen har beslutats och sedan i ochmed det senaste regeringsskiftet rivits upp. Miljöpartietstödde det sista beslutet, dvs. att ompröva avregleringen.Skälen var främst osäkerhet om marknadsvillkor,marknadsutrymme, SJ:s överläge m.m. är berettatt stödja en partiell avreglering med tillåtelse förlänsjärnvägsföretag att driva verksamhet in i angränsande länfrån . På detta sätt skulle godssidan kunnastärkas genom att mindre företag kan köra fram tillstamjärnvägsnätet, terminaler, omlastningsplatser m.m. Viföreslår att överenskommelsen om villkor m.m. ingås mellaninblandade landsting, trafikhuvudmannen och staten().2.4 GodstrafikenSJ gods har höjt sina priser utan attförvarna vilket har tvingat flera företag att lämnajärnvägstransporter till förmån för lastbilsfrakt. Detta är enmycket negativ utveckling. anser att statligabolag och verk i så stor utsträckning som möjligt skasamarbeta för de miljövänligaste transporterna inom denstatliga verksamheten. Till exempel så bör gestydliga direktiv om att använda miljövänliga transportsätt. SJhar emellertid problem med godssidan och därför kan detvara aktuellt att införa ett ekonomiskt incitament tillnäringslivet för att klara en stabil ökning av godstransporterpå järnväg.2.5 KombitransporterInom EU har man undersökt möjligheterna till ökadekombitransporter och funnit att de varit goda. börinvestera i lastplatser vid hamnar och stationer för att ökakombitrafiken. Inför den ökade lastbilstrafiken från EU börSverige bygga upp ett kombisystem för att kunna möta upplastbilarna och transportera gods på ett bättre sätt. Ett välutbyggt kombisystem gör det dessutom lättare att överföragodstrafiken från väg till järnväg och sjöfart i framtiden.3. Radikalt minskade utsläpp från alla typer av trafikTrafiken är utan tvekan den absolut störst växandeutsläppskällan. Det är mycket viktigt att samhället i sinhelhet snabbt agerar med än större kraft än vad som hittillsskett. Beträffande växthusgaser och trafik ber vi att fåhänvisa till vår motion om klimatfrågan och transporternadär en rad åtgärder föreslås för att minska trafikens utsläpp.Det är av yttersta vikt att utsläppen verkligen tas på allvaroch bekämpas med målmedvetenhet. Ett större antalkatalysatorer på bilar (och i liten utsträckning på vissafartyg) har minskat utsläpp av bl.a. svaveldioxider som ärstarkt försurande, samt andra giftiga ämnen. Katalysatorernaär dock ingen helhetslösning vilket de senaste årens ökadeluftföroreningar från trafiken visat. Katalysatorer ärdessutom verkningslösa mot koldioxidutsläpp. Katalysatorerbör dock vara ett absolut krav på alla slags fordon som drivsmed fossila bränslen från och med årsskiftet 1998.Miljöpartiet förordar därför en rad olika miljöskatter påutsläppen så att trafiken tvingas att bära sina verkligasamhälls/miljökostnader. Vi ber att få hänvisa bl.a. tillmotioner som behandlar utsläppsfrågan och alternativadrivmedel och persontransporter.4. Stimulerande av utvecklandet av nya transportlösningarsom ger mindre energiåtgång, mindre utsläpp och effektivaretransporterSom det påpekats tidigare i denna motion, står vi inför ettvägval. Motorvägar eller miljövänligare vägar. För att uppnådet senare återstår dock mycket forskning. Det krävs enomfattande forskning för hur man på bästa sätt med detökade trycket sprider de miljövänliga transportlösningarnaöver landet, samt hur man möter upp flödet från kontinenten.Vidare krävs fortfarande mycket forskning för att kunnasäkerställa olika drivmedelskällor/flöden som kan tillämpasmed högsta möjliga säkerhet . Svenskuppfinnartradition är mycket god och just de små företagarnautgör en stor potential i sammanhanget. För att olika idéerska kunna prövas och utforskas krävs dock ökat stöd. Detfinns ett absolut behov av statligt bidrag till enriskkapitalfond för just det här ändamålet. Miljöpartietföreslår att ett särskilt anslag för fortsatt forskning och stödtill högriskprojekt avsätts.5. FlygplatserMiljöpartiet anser inte att man bör satsa ytterligare medelpå flygplatser. Vi föreslår att de medel som anvisas användstill att underhålla/rusta upp de befintliga flygplatserna inödvändig men sparsam utsträckning samt på arbete förökad flygsäkerhet. Därför bör det statliga stödet tillkommunala flygplatser bibehållas så att kommunerna intetvingas ta från andra mera angelägna kommunalaverksamheter för att täcka inkomstbortfallet. Miljöpartietförordar att flygplatser i områden med bristandekommunikationer prioriteras. Sålunda bör de flygplatsersom ligger nära en storstad inte understödjas. Kanflygplatsen inte bära sina kostnader är den inte hellerberättigad med tanke på den höga miljökostnad som enflygplats innebär. Exempel på flygplatser som bör gesmycket låg prioritet är och Linköping.Flygplatserna i Mittsverige och bör dock förtillfället hålla en god standard eftersom det för tillfället intefinns något fullgott effektivt altenativ.5.1 Tredje start- och landningsbana på ArlandaMiljöpartiet är emot en tredje start- och landningsbana påArlanda. Orsaken är att flygtrafiken i dagens läge har så passhöga och giftiga utsläpp att den inte kan tillåtas öka i denutsträckning som skett . Vi föreslår även attBromma flygplats läggs ned, då den ligger alldeles för närabebyggelse och därmed är en stor hälsorisk. Om Brommaflygplats läggs ned måste området totalsaneras från gifteroch avfall.6. LuftfartenPå sikt vill att järnvägstrafiken påpersontransportområdet övertar flygets marknadsandelarsåsom det skett på sträckan --. SJ har ettkonkurrensöverläge av marknadsandelarna.Miljöpartiet föreslår kortsträcksskatten (Partimotion omklimatfrågan och trafiken 1994/95:T225) som ekonomisktstyrmedel för att påverka efterfrågan.Eftersom flygtrafiken står för en mycket stor andel utsläppså är emot en fortsatt expansion av flyget isamma takt som skett. har flyget ökatmed och har av marknadsandelarna. Framtill bör samtliga inrikesflygplan ha katalysatorer föratt rena den värsta biten. Dock återstår problemet medkoldioxid. Det enda sättet att minska utsläppen är att minskaluftfarten. menar att luftfarten minskar medekonomiska styrmedel, bra alternativ och ökatmiljömedvetande.7. ITInformationsteknologin fyller en mycket viktig funktioninom hela trafikområdet. Med hjälp av IT kan man på ettrelativt okomplicerat, resurssnålt och precist sätt utföramätningar och kontrollera olika säkerhetssystem.Informationsteknologins kanske främsta egenskap, att geenorma möjligheter till kommunikation, vet ingen hurlångt den kan utvecklas. Dock torde den elektroniskakommunikationen vara av väsentlig betydelse i , men iframtiden kommer den elektroniska kommunikationen attvara ett av de absolut viktigaste kommunikationssätten.Elektronisk kommunikation är resurssnål och högeffektiv.Inom EU arbetar flera länder med att bygga upp elektroniskamotorvägar med fiber/optokabel. förordar deelektroniska kommunikationsvägarna och vill att kunskapoch användningsmöjlighet når ut över hela landet med godförankring i samhällets alla delar.8. Regionalpolitisk satsningEn förutsättning för en god infrastruktur är bra regionalaförbindelser. vill att det tillsätts en utredning omregional snabbspårväg. Mycket talar för att regionalasnabbspårvägar skulle fylla ett verkligt behov. Det ärdessutom en fördel att så mycket som möjligt av regionalatjänster sköts inom regionen. Utredningen bör arbeta medolika förslag på regionala snabbspårvägar, analysera dem,beräkna kostnader samt undersöka marknaden.