ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Ju502 · 1995-01-25 00:00:00 — En del av de i budgeten upptagna utbyggnadsplatsernainom kriminalvården bör lokaliseras till Västervik.I budgetpropositionen anges den pågående och planeradeutbyggnaden av anstalts- och häktesorganisationen till ca1 300 anstaltsplatser och ca 235 häktesplatser. Ibudgetpropositionen anges vidare att en avmattning har sketti tillströmningen av dömda till anstalterna. Vidare anförs attbeläggningen varit obetydligt högre än undersamma tid förra året.Detta gäller inte för kriminalvårdsanstalten i . Ikriminalvårdens statistik framgår det att anstalten i Västerviki stort sett varit fullbelagd året om. Västerviksfängelset är ensluten lokalanstalt med 39 platser. I genom- snitt är 38 platserbelagda vilket betyder en 97-procentig beläggning.Beläggningen i ligger över riksgenomsnittet på 95procent.I finns både en kriminalvårdsanstalt och som dömts till sluten psykiatriskvård. Även i övrigt finns en bred psykiatrisk kompetens inomsjukvården. Den dubbla erfarenhet och kompetens som ärlämplig vid handhavandet av psykiskt störda fångar är alltsågod. I anslutning till den slutna psykiatriska anstalten finnsdessutom mark lämplig för byggnation eftersom det storamentalsjukhus som tidigare funnits där är nedlagtoch byggnaderna delvis rivna.Vi anser av den anledningen att är ensynnerligen lämplig ort för lokalisering av ytterligare platserinom kriminalvården. Detta bör ge regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nya platser till kriminalvårdsanstalteni .
mot · GI02Ju503 · 1995-01-25 00:00:00 — Som en följd av de sparkrav som regeringen presenterati budgetpropositionen förbereder nu Kriminalvårdsstyrelsennedläggning av åtta fängelser, däribland gamlafängelse, numera benämnt Borgen.Enligt tidigare planer skulle fängelset, som har plats för 43intagna, kvarstå i kriminalvårdens tjänst fram . Avden anledningen har fängelset renoverats för minståtta miljoner kronor.Beslutet att lägga ned fängelset i ärfattat på felaktiga grunder. Synbarliga kortsiktigaekonomiska vinster riskerar att leda till problem förkriminalvården, i vars tjänst Borgen behövs under denärmaste åren. Risken med det beslut som tagits ärdessutom att nya kostnader uppstår på annat håll inomkriminalvården.Det grundläggande är att det antal platser som finns påBorgen behövs i den så kallade vårdkedjan. Av detta skäl harbetydande investeringar gjorts i förbättringar av fängelset. totalgenomgång som gjorts kan nämnas nyttventilationssystem, installation av ny fjärrvärmeanläggning,renovering av tak och fasader, totalrenovering avbostadsrum, kök, kontor. Kostnaderna för detta uppgår tillcirka åtta miljoner kronor.Det är vidare omvittnat att Borgen är en mycket välfungerande anstalt såväl säkerhets- som byggnadsmässigt.Vidare kan det konstateras att kostnaden för att drivafängelset relativt sett är mycket låg.Därtill kommer att 26,5 tjänster försvinner om fängelsetBorgen läggs ned. Även om denna personal kan erbjudasanställning på andra håll så innebär det emellertid att antalettjänster inom kriminalvården i regionen minskas med 26,5.Detta är allvarligt också sett mot den mycket högaarbetslöshet som råder i (, , och ).Eftersom behovet av fängelseplatser är dokumenterat bördet ankomma på regeringen att återkomma med förslag tillriksdagen som medger att ekonomiskt utrymme beredes förfortsatt verksamhet i fängelset . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fortsatt verksamhet vid fängelsetBorgen i .
mot · GI02Ju504 · 1995-01-25 00:00:00 — De indragningar på olika områden sombudgetpropositionen aviserar har på kriminalvårdens områdeinneburit att många mindre fängelser runt om i landet harvarslats om nedläggning. Uppenbarligen trorkriminalvårdsstyrelsen sig kunna uppnå rationaliseringaroch stordriftsfördelar genom att centralisera fångvården tillstörre anstalter.För den som vill se kriminalvården som ett allvarligt menatförsök att ge de intagna just vård och rehabilitering, i syfte attde skall kunna komma tillbaka till ett normalt liv, förefalleråtgärderna att centralisera vården till ett mindre antal störreanstalter minst sagt tveksamma.De mindre anstalterna kan på ett helt annat sätt än de storata hänsyn till den enskilde personen. Möjligheterna attanpassa rehabiliteringen till vars och ens varierande behovär större, personkännedomen bättre.Utvecklingen inom kriminalvården präglas av att alltflerafångar är missbrukare av narkotika eller andra droger. Ibakgrunden finns ofta misslyckad skolgång, trassligafamiljeförhållanden och tidig kontakt med kriminaliteten.Ofta finns också ett antal tidigare misslyckadesamhällsingripanden med i bilden.Vid de mindre anstalterna har det visat sig attförutsättningarna för att nå verklig framgång vidrehabiliteringen av de intagna är bättre. Utöver detta rentallmänmänskligt viktiga torde det också för samhället varaen god affär på ju fler intagna som kanrehabiliteras och komma tillbaka till ett normalt liv medarbete och en ordnad tillvaro.Att nu brådstörtat lägga ner ett antal mindre fängelser voreockså kapitalförstöring av stora mått. Hudiksvallsanstaltenär ett exempel på en anstalt som rustats upp ochbyggts om för . Hyreskontrakt har skrivitsfram till 1999 med en årshyra på ca en miljon kronor.Vid Hudiksvallsanstalten har dessutom utvecklats särskildkompetens på att hjälpa och utbilda fångar med dyslexi, läs-och skrivsvårigheter, en satsning som gett goda resultat ochsom fått goda vitsord från många håll.Specialisering av motsvarande slag, som tar fasta på denenskilde intagnes särskilda behov, har också ägt rum påandra mindre anstalter. Sådana specialiteter riskerar att gåförlorade om man nu slår sönder organisationen med mindreanstalter. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att bevara mindre fängelser.
mot · GI02Ju505 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt regeringens budgetproposition planeras enutbyggnad av anstaltsorganisationen inom kriminalvårdenmed 1 300 platser. Även om beläggningstrycket enligtpropositionen minskat något, finns det fortfarande ett stortbehov av att snabbt få till stånd ytterliga anstaltsplatser.Ånge kommun och stiftelsen harerbjudit en anläggning om 120 rum, som finns i näraanslutning till redan befintlig anläggning i uppfördes somelevförläggning till dåvarande Riksyrkesskolan, numeraAMU-gruppen. Den består av fem hus med vardera 24 rumplus en administrativ del med samlingslokal, vaktmästeri,rum för skolsköterska m m.När anläggningen byggdes var den alternativt planeradsom fängelse, i den händelse skolan skulle läggas ned iframtiden. utnyttjas endast en bråkdel av anläggningenav eleverna vid AMU, och det är inga problem att flytta dessaelever till annat boende. Det enda som eventuellt behöverkompletteras är ett stängsel runt området, och detta kannaturligtvis snabbt åtgärdas.Anläggningen är enligt uppgift mycket lämplig förändamålet. När den dessutom finns i nära anslutning tillanstalten i Viskan, måste det innebära organisatoriska vinsteratt använda den i stället för nyetablering på annan ort.Ur kommunikationssynpunkt ligger anläggningen väl tillmed både järnvägsstation och E14 strax intill.Snabbtågsförbindelsen Mittlinjen -- Östersundstannar i vardera riktningen.Ur regionalpolitisk synpunkt skulle naturligtvis enutökning av anstalten i Viskan ha stor betydelse för Ångekommun, som är en glesbygdskommun i inlandet. Allatillskott till arbetstillfällen, som kan skapas, behövs. Inteminst med tanke på de nedskärningar som skett inom SJ ochPosten, borde staten känna ett särskilt ansvar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inrätta kriminalvårdsanstalt i Ångekommun.
mot · GI02Ju506 · 1995-01-25 00:00:00 — En sorglig följetong inom kriminalvården har varitavvecklingen av väl fungerande visitationspatruller förbekämpning av narkotika på kriminalvårdsanstalterna. Svarta gänget stod för en klar merpart av denarkotikabeslag som tidigare gjordes på landets fängelser.Efter beslut om avveckling av Svarta gänget har jagtidigare motionerat om att få en klar redovisning av hur storabeslag av narkotika som görs på de olika anstalterna.Denna önskan tillgodosågs inte i justitieutskottetsbetänkande . Istället hänvisas till pågåendeomorganisation och kommande redovisningar. Detta trots attdet gått relativt sedan visitationspatrullerna ipraktiken upphörde med sin verksamhet. Jag begär därföråterigen att få en redovisning av narkotikabeslag påkriminalvårdsanstalterna före och eftervisitationspatrullernas avveckling.Det är helt klart att efter visitationspatrullernasavskaffande så saknas de stora beslagen när det gällernarkotika och anabola steroider. Exempelvis har antaletkroppsbesiktningar minskat drastiskt mellan åren 1988/89och 1993/94 vilket som konsekvens också inneburit färrebeslag. Enligt min uppfattning innebar avvecklandet avvisitationspatrullerna minskad kompetens ochinformationsflöde på narkotikabekämpningsområdet. Det ären irreparabel skada som uppstått när man skingrat densamlade kompetens som fanns på detta område. Ansvaret föratt så blev fallet vilar tungt såväl på kriminalvårdsstyrelsensom på politiskt ansvariga.I har den nya verksamheten somskulle ersätta visitationspatrullerna kommit en bit på väg.Det har bl.a. inneburit ytterligare personal trots att man somargument när visitationspatrullerna avvecklades angav skulle kunna spara personal. Mig veterligt har ingenregion utanför operativ verksamhet som kanliknas vid det arbete som visitationspatrullerna bedrev.Det är nu hög tid att ansvar utkrävs för att en braverksamhet som innebar många beslag av narkotika påkriminalvårdsanstalterna avvecklades. Regeringen bördärför skyndsamt granska handläggningen avvisitationspatrullerna och deras avveckling. måsteman se framåt och bygga upp en effektivnarkotikabekämpning på nytt. Det är ju så att narkotikafriafängelser är ett viktigt led i den samlade kampen motnarkotika. Möjligheten att minska antalet brott ärkopplad till situationen på fängelserna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten att gå igenomKriminalvårdsstyrelsens handläggning avvisitationspatrullerna och deras avveckling,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en redovisning av narkotikabeslagpå kriminalvårdsanstalterna före och eftervisitationspatrullernas avveckling,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att på nytt bygga uppen effektiv narkotikabekämpning påkriminalvårdsanstalterna.
mot · GI02Ju507 · 1995-01-25 00:00:00 — Kriminalvårdsanstalten i på är på nytt ned-läggningshotad. Anstalten har fungerat bra och lyckatsmycket bra i sin rehabiliterande uppgift inomkriminalvården. Åter- anpassningen av de mindre belastadebrottslingar som vistats på har givit goda resultat.Detta är mycket beroende på den miljö som finns i Lärbromen dessutom finns här en engagerad, kunnig och stabilpersonal som ger kontinuitet i vården.Anstalten utgör i regionalpolitiskt hänseende en mycketviktig del då 30-talet personer har sin utkomst där. På norraGotland är det glest med utbud av arbetstillfällen, varför ennedläggning av Lärbroanstalten slår oerhört hårt mot dennabygd. Arbetsmarknadssituationen på är sådan att deanställda som friställs vid en nedläggning kommer att kostapengar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder och då är detingen besparing för statskassan oavsett vilket konto detbokförs på.Centerpartiet har i annan motion motsatt sig den besparingsom indragningen av bl.a. Lärbroanstalten skulle utgöra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kriminalvårdsanstalten i påGotland ges möjlighet att bedriva fortsatt verksamhet.
mot · GI02Ju508 · 1995-01-25 00:00:00 — Den slutna lokalanstalten i föreslås läggas nedoch nedläggning har tidigare aktualiserats. Det senaste årethar dock genomförts investeringar och upprustning förnärmare . Hela fastigheten har rustats upp.Nya inventarier har köpts in och nya maskiner till verkstadenhar anskaffats tillsammans med ny datautrustning. Den 2december 1994 hölls en högtidlig invigning full avframtidstro.Hyreskontraktet med gäller ochfram till dess måste betala en miljonkronor i hyra även om fängelset är nedlagt.På anstalten finns en engagerad personal som inom vårdoch behandling av de intagna ligger i kriminalvårdensfrontlinje. Dyslexisatsningen är unik och projektet har gettbra resultat. Verkstadsträningen som bedrivs är ytterligarebevis på bra kvalitet och en modern kriminalvård. Även omfängelset byggdes är lokalerna i bra skick ochmöjliggör nutidens krav på god kriminalvård. De intagna äri huvudsak bosatta i närområdet, och med de avstånd vi har inorra försvåras den viktiga kontakten med anhöriga,myndigheter och eventuellt blivande arbetsgivare om deintagna måste förflyttas.Vi anser att vid bedömningen av vilka anstalter som skallläggas ner skall hänsyn tas till hur anstalten fungerar ochgjorda investeringar i stället för anstaltens faktiska ålder.Hudiksvallsanstalten bör enligt vår mening drivas vidareåtminstone så länge hyreskontraktet löper. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kriminalvårdsanstalten i .
mot · GI02Ju510 · 1995-01-25 00:00:00 — Kostnaderna för kriminalvårdens utlandstransporteruppgick för /94 till 200 miljoner kronor.Utlandstransporterna avser i huvudsak avlägsnandebeslutenligt utlänningslagen, dvs. avvisningar och /93 var motsvarande kostnad 148 miljonerkronor. Antalet personer som transporterades till utlandetgenom kriminalvårdens försorg ökade från 16 /93 till 21 600 /94, vilketförklarar en del av de ökade kostnaderna.I budgetpropositionen anvisar regeringen för budgetåret1995/96 (12 månader) för denna post.Anslaget belastas i huvudsak av kostnader som uppkommeri samband med transporterna till utlandet. Det gäller bl.a.kostnader för den personal som följer med på resorna,transportkostnader inklusive biljetter, samt övriga kostnadersom uppstår till följd av utlandstransporter.Vi anser att det är möjligt att minska anslaget medytterligare genom effektiviseringar ochrationaliseringar av olika slag. Vad som ligger närmast tillhands är att se över vilka ändringar som kan göras i valetav olika transportalternativ, liksom att se över rutinerna förmedföljande personal. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att under anslaget E 3.Utlandstransporter inom anvisa ett iförhållande till regeringens förslag med minskat anslag i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GI02Ju511 · 1995-01-25 00:00:00 — Häktet i är byggt för mycket hög säkerhet. Det ärdessutom moderniserat . Häktetär i mycket gott skick. Det är dessutom av störstabetydelse att man i har direkt tillgång till ett häkte.Häktet har f.n. en beläggning på 87 procent.Förslaget att slå samman häktet i med KVA Luleåbör därför avvisas. KVA har sina bostadsrum på bottenplanupp till tredje våningen.En utlokalisering av häktet skulle medföra att ett stort antaltransporter tillkom. Mycken personal skulle bindas vidtransporter med gripna och häktade till rättegångar ochförhör hos polisen och tingsrätts- och hovrättsförhandlingar.Såväl från polis- som från åklagarhåll har man vitsordat attnuvarande ordning fungerar förträffligt. Man uttrycker ävenstor oro för att en utlokalisering skulle medföra storakostnader för andra myndigheter. Man hänvisar även till atthäktet används av andra polismyndigheter ibland justpå grund av att säkerheten är så god. Olägenheterna förpolisen är uppenbara och kommer även att medföra ökadekostnader.Beträffande jourhäktningar har dessa ofta skett på häktetav de olika jourdomstolarna i länet. Enligtoffentlighetsprincipen kan dessa ej utföras på KVA . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sammanslagning av häktet i ochKVA .
mot · GI02Ju512 · 1995-01-25 00:00:00 — Landet har genom ett flertal politiska beslut skaffat sig enenorm skuld. Alla är överens om att det måste till krafttagför att få landet på fötter. De viktigaste åtgärderna är attskapa sådana förutsättningar att fler får arbete, spara ibudgeten och se till att alla de miljarder i olika avgifter somundanhållits statskassan tas in.Nu försöker regeringen med ena handen skapa så månganya arbetstillfällen som möjligt och det kostar åtskilligamiljarder. Med den andra handen tar regeringen bort såmånga statliga arbeten som möjligt, 23 000 jobb ska bort.Staten tar ur ena fickan och stoppar i den andra och tror sigha gjort en bra affär.Den ekonomiska situationen är ytterst besvärande. Därförär det mycket viktigt att besparingsförslagen är nogagenomtänkta, så att inte förlusten blir större än besparingen.När regeringen föreslår besparingar som riktar sig mot denoffentliga sektorn, så borde det vara en självklarhet att detpresenteras en konsekvensbeskrivning som tydliggör deneventuella vinsten. Annars kanske det vid noggranngranskning visar sig att den så kallade vinsten är ensamhällsförlust.De inbesparingar som staten gör på löner och omkostnadermåste i en konsekvensbeskrivning vägas mot vadtjänstemännen kommer att kosta det offentliga somarbetslösa. Regeringen måste även väga in den samhällsnyttaoch eventuella investeringar som går förlorade.Ett bra exempel på en ogenomtänkt nedläggning av enstatlig verksamhet är fängelse. Det är ett välfungerande fängelse som rustats försju . Fängelset har fått fler platser, det harhelrenoverats och utrustats med nya maskiner. På fängelsethar utvecklats nya idéer när det gäller arbete och studier förde intagna. Man har gått från produktion till utbildning, deintagna får bland annat lära sig läsa, skriva och sköta detdagliga hushållsarbetet. Sådant som är viktigt utanföranstalten. Fängelset har en bra kvalité och många är överensom att det är en bättre anda på de små fängelserna.I en konsekvensbeskrivning av en planerad nedläggning avHudiksvalls fängelse måste besparingarna vägas motkostnaderna för 28 friställda, gjorda investeringar, kostnadför internerna på annat fängelse och tecknat hyreskontraktsom sträcker sig till 1999. När det gäller samtliga fängelsermåste även kostnaderna för förlängda tider på häktena räknasin.Landets fängelser har en hög beläggning.Överbeläggningar är inte heller ovanliga. Om antaletfängelseplatser minskas i den omfattningen som sparkravetframtvingar, så kan en mycket pressad situation uppstå förbåde interner och personal. Vilka framtid kostnader det kanmedföra vet ingen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att stoppa nedläggningar av fängelsertills konsekvensbeskrivningar presenterats.
mot · GI02Ju602 · 1995-01-25 00:00:00 — Antalet vapen i samhället är stort. fanns det781 521 vapeninnehavare i , som tillsammans ägde 2 167 591 tillståndspliktiga vapen. Därtill kommer ca 1 000 000 militära handelsvapen. Hemvärnet förfogar över ca 70 000 handelsvapen. Av dessa förvaras endast 2 000 i förråd. Grovt räknas finns det dessutomomkring 30 000 illegala skjutvapen i Sverige.Många händelser har visat att grova brottförövas med stulna vapen. Det är därför angeläget att minskatillgången på vapen. Åtgärder måste vidtas, som leder tilldels en bättre kontroll av legala vapen, dels minskat antalillegala vapen.Flera inbrott i militära mobiliseringsförråd har skett undersenare år. Förråden finns utspridda i landet utan tillsyn ochbevakning och med bristfälliga larm. Att flytta dessa förrådtill militära förläggningar, med bevakning vore ett sätt attövervaka dem, och på detta sätt minska eller eliminerastölder.Ett annat sätt är att införa centralt bevakade förråd.I landet finns 70 000 hemvärnsmän, med vapen hemma i bostaden, utankrav på vapenskåp. Samma regler borde gälla för dessa somför jägare, att vapen och ammunition hålls inlåsta i godkändavapenskåp, alternativt att de samlas in till de militäraförråden.Många vapenstölder har skett hos jägare. En ny vapenlaginfördes med strängare krav på förvaring.Stickprovskontroller borde kunna införas, så att seriösa,ansvarskännande jägare kan visa att man förvarar sina vapenpå ett tillfredsställande och lagligt sätt. Därmed bör manockså betydligt kunna minska risken för stölder.Många vapen kan inköpas hos vapenhandlare, som harsärskilt tillstånd. Det kan i det här sammanhanget behövasen översyn av tillstånden, samt en noggrann kontroll avefterlevnaden av de bestämmelser som finns i dag.En minskning av vapnen, och därmed en minskning avantalet grova våldsbrott, är nödvändig och angelägen. Därförbehövs en skäpning av lagstiftningen vad gäller såvälmilitära som civila vapen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en skärpning av lagstiftningen vadgäller såväl militära som civila vapen.
mot · GI02Ju604 · 1995-01-25 00:00:00 — Principiell nollgräns för narkotika i trafiken Mellan 600 och 900 personer har under de senasteåren dödats i trafiken. Tusentals har skadats mer eller mindreallvarligt. Många har invalidiserats för livet. Lidandet för dedrabbade är stort, som kostnaderna för samhället ärmycket omfattande. Det är av flera skäl angeläget att försökaminska antalet olyckor i trafiken.Trafikolyckorna beror på olika orsaker. Därför krävsvarierade insatser för att förebygga dödsfall och skador itrafiken. Det krävs hastighetskontroller och poliser påvägarna för att dämpa farten och hållahastighetsbegränsningarna. Gränsen för rattfylleri har sattstill , vilket innebär att en principiell nollgränshar införts för alkohol i trafiken. Detta har gjorts för attmarkera att alkohol och trafik inte hör ihop. Antaletalkoholpåverkade i trafiken har minskat.Antalet drogade förare ökar. Det sker som antaletalkoholpåverkade förare minskar. I en undersökning gjordunder 1993 och 1994 bland 926 stoppade bilister sommisstänktes köra påtända, kunde polisen konstatera högahalter av bl a amfetamin, cannabis och heroin i 818 fall.Jämställ alkohol och illegal narkotika i trafikenNarkotikapåverkade förare utgör sannolikt en lika stortrafikfara som de alkoholberusade förarna. Ändå slipper oftadrogade förare straff på grund av bevissvårigheter. Deträcker inte med att konstatera att en bilist har höga halternarkotika i kroppen. Polis och åklagare måste också kunnavisa att personen ifråga kört på ett trafikfarligt sätt. Detta ärinte acceptabelt.Enligt vår mening bör bilförare som är narkotikapåverkadedömas på samma sätt som de som är berusade av alkohol.Narkotika bör juridiskt likställas med alkohol i trafiken. Detbör vara tillräckligt att den drogpåverkade föraren har en visshalt narkotika i kroppen. Teknik och säkra analysinstrumentför att fastställa droghalterna finns redan. Det finns ocksåinternationellt accepterade tröskelvärden som kanfölja. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av en principiell nollgränsför illegal narkotika i trafiken.