mot · GI02K409 · 1995-01-25 00:00:00 — Insatser mot våldet i ungdomskulturen Begreppet ungdomskultur började användas merafrekventerat i det svenska språket under 1950- och 60-talen.I början uppfattades ungdomskulturen som ett allmäntuttryck för nya ungdomsproblem, generationskonflikter elleramerikanisering av ungdomars livsformer. Under 1960- och70-talen myntas ungdomskulturbegreppet isamhällsvetenskapen. Då handlar det mera om ett mer ellermindre enhetligt värde- och normsystem som särskiljerungdomar från vuxna. Begreppet används också som ensymbol för ungdomars livsformer och livsstilar.Ungdomars välfärd och värderingar, rapport till Barn- ochungdomsdelegationen och , , belyser ungdomskulturer i ett särskilt kapitel. Mantar bl.a. upp specifika delkulturer inom ungdomskategorin.Det tidiga 1900-talets kioskdeckare och stumfilm berörs, ochså fortsätter man fram till 1980- och 1990-talens videofilmeroch BBS:er (datorbaserade kommunikationsnät, s.k. ), som oroat många föräldrar.Också fungerar olika populärmusikaliska genrer, somtill exempel heavy metal, speed metal, death metal, hiphop,synth, svartrock, techno, indiepop m.fl. som viktiga elementi olika delkulturella stilar inom ungdomskategorin.Samma rapport visar genom trendanalyser att de äldregenerationernas aktivitetsnivå vad gäller fritid har utvecklatsbättre än ungdomarnas. Äldres kulturaktiviteter påvisasökande eller oförändrade, medan yngres minskar i de flestaavseenden. De områden som belysts är biblioteksbesök,bokläsning, deltagande i studiecirklar, museibesök, dans ochkörsång. Påverkande faktorer kan vara bättreinkomstutveckling, mera fritid och bättre hälsa för äldre. Förungdomar kan det handla om sjunkande inkomster, störreutbildningskrav och dubbelarbete.Det samlade mediavåldet motverkar en positiv utvecklingför våra barn och ungdomar. Läroplanerna belyser t.ex.mobbningsproblematiken, och säger i klarspråk, att ingenskall i skolan utsättas för mobbning. Skolan skall aktivtbekämpa trakasserier. Med kunskap, öppen diskussion ochaktiva insatser vill man bemöta främlingsfientlighet ochtolerans. Om skolan skall klara detta krav, är det viktigt attden inte motverkas av samhället i övrigt. Från propositionentill läroplanen citeras:En skolas förmåga att på ett bra sätt hanteramobbningsproblem är kanske det bästa uttrycket för dessmoraliska styrka. Aktuell forskning tyder på att cirka tioprocent av alla elever i är utsatta för mobbning.Det skulle således totalt röra sig om cirka 100 000 barn varjeår. Några uppmärksammade fall har lett till åtal ommisshandel och därmed satt problemet i fokus.Skolan har självklart ett stort ansvar att ingripa mot allaslags trakasserier eller kränkande behandling av såväl eleversom personal i skolan. Passivitet eller tolerans kan i dessasammanhang aldrig accepteras. Skolans vuxna måste sättaklara gränser för vad som är tillåtet och icke tillåtet och vadsom är rätt och vad som är fel. Förekomsten av mobbningkan minska avsevärt genom olika insatser i skolan ochhemmen.Skolans ansvar tydliggörs och krävs, somsamhället i stort är helöppet för alla slags våldsinslag imedia, inslag som för vissa ungdomar är upphovet tillmobbningstendenser och främlingsfientlighet. Detta är ettdubbelspel. Samhället kräver insatser som detundergräver skolans verksamhet för att fullfölja insatserna.Den som överhuvudtaget tror på reklamens betydelse bordeockså tro på påverkan av våldsscener och grovtpornografiska scener på film och att dessa kan utlösa vålds-och mobbningstendenser. Flera undersökningar visar detta.Professor skriver i debatt den 17december 1994, att det är cyniskt att påstå attunderhållningsvåldet skulle skänka behållning åt de svaga isamhället. Tvärtom menar han att ny forskning har belagt attbarn som bor i höghusområden med många invandrarereagerar kraftigast mot våldet. Han redovisar den mestövertygande studien av i som 1987publicerade sina resultat under rubriken 1 043Effects of Television on Social Behavior. I de mer än 1 000studierna ingår mer än 100 000 personer. Resultatet påvisaratt antisociala program leder till ett ökat antisocialt beteendeoch minskat prosocialt, prosociala program leder till ökatprosocialt beteende och minskat antisocialt. att det är sådana tittare som kan identifiera sig medförövaren som mest stimuleras till eget våld.Vid institutionen för pedagogik i har forskarenTore visat följande:Om rädda, ängsliga och blyga barn ställs mot orädda,trygga och tuffa, är det de förstnämnda som reagerar starkastmot våldet.Gällande rättDet tryckta ordet har inte längre någon särställning iyttrandefrihetstänkande. är ävenyttrandefriheten genom andra medier, däribland film, TVoch video, grundlagsfäst i yttrandefrihetsgrundlagen. Detfinns dock gränser för hur yttrandefriheten får användas. Ettyttrandefrihetsbrott är olaga våldsskildring. Brottet avserskildringar av sexuellt våld eller tvång och extremavåldsskildringar utan sexuell innebörd med syftet att de skallspridas vidare till allmänheten. För extremvåldet harbrottskatalogen kompletterats med en bestämmelse omrörliga bilder:... skall som yttrandefrihetsbrott anses även sådan olagavåldsskildring varigenom någon genom rörliga bildernärgånget eller utdraget skildrar grovt våld mot människoreller djur med uppsåt att framställningen sprids, om integärningen med hänsyn till omständigheterna är försvarlig.Undertecknad har svårt att finna, att någon sådan handlingskulle kunna vara försvarlig, men det har framförts attförsvarligheten skulle kunna gälla t.ex. diskussionsunderlagi en debatt om våldspornografi.I lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmeroch videogram sägs att filmer och videogram skallförhandsgranskas av . Dennabestämmelse gäller ingripande i efterhand sedan envåldsskildring väl spritts. Förhandsgranskningen kopplasinte till mediet som sådant, utan till i vilket sammanhanginnehållet i filmen eller videon skall visas, nämligen vidoffentlig visning. I granskningslagen sägs:Vid bedömningen skall särskilt beaktas omframställningen innehåller närgångna eller utdragnaskildringar av grovt våld mot människor eller djur, skildrarsexuellt våld eller tvång eller skildrar barn i pornografiskasammanhang.Undertecknad anser att ett bättre sätt för att stoppa grovavåldsskildringar är att knyta censuren till mediet och på såvis kunna censurera filmer och videor även för privat bruk.Tyvärr har i sitt betänkande(1990/91:KU 21) sagt:...det skulle innebära ett betydande avsteg från de principersom gäller på det yttrandefrihetsrättsliga området att införaobligatorisk förhandsgranskning av filmer och videogramsom är avsedda för privat bruk.I proposition 1989/90:70 om våldsskildringar i rörligabilder ansåg departementschefen att en vidgad censur somomfattar alster även för privat bruk skulle ha en liten effektpå det totala utbudet av våldsskildringar. Den svartamarknaden kunde förväntas växa och effekten av en censur kunde bli en mer passiv hållning frånsamhällets sida till skadliga våldsskildringar i rörliga bilder.Undertecknad anser att samhället intar en alltförpassiv hållning.Kabelsändningar till allmänhetenReglerna om yttrandefrihetsbrott och censurförbud ärtillämpliga även på radioprogram, TV inbegripen, som sändsvia tråd, dvs. En skillnad mellan trådsända ochetersända program är att förutom beivrande avyttrandefrihetsbrott kan trådsändningar även förbjudas omdet i sändningarna återkommande visats rörliga bilder medskildringar av sexuellt våld, tvång eller extremvåld. Enförutsättning för sändningsförbud är att sändningen är en s.k.egensändning och inte en vidaresändning av någon annanssändning, vilket är fallet med sändningar från utlandet direkttill TV-konsumenter i Sverige.Filmer och videogram som sänds via kabel-TV har liksomde som visas i eter-TV undantagits från biografbyrånsgranskningsplikt.Gällande bestämmelser om olaga våldsskildring ärotillräckligaI en utredning från (dnr )gjorde JK antydningar i riktningen att gällande bestämmelserär otillräckliga för att stävja grova våldsskildringar, men hantog inte definitivt ställning för lagändringar. Dettamotiverade han med att underlaget för ett sådantställningstagande än så länge är för bristfälligt.JK pekade bl a på en svaghet i straffbestämmelsernasutformning. I ärenden där sexuella skildringar återger klartkränkande och nedvärderande beteenden, särskilt förkvinnor, kan det ändå vara tveksamt om lagens krav på våldeller tvång är uppfyllt. Som exempel nämnde JK detaljrikaoch utdragna filmsekvenser där kvalificerade former avdjursex och lavemangsseanser skildras. Dessa scener, sadeJK:... är sådana att de får anses visa kränkning ochnedvärdering och en ibland latent våldssituation snarare änvåld eller konkretiserat tvång. Sådana skildringar kan enligtmin mening vara straffvärda.En annan brist JK uppmärksammade var möjligheten att fåtillgång till de filmer och videogram som behövs för attkunna genomföra ett allmänt åtal om olaga våldsskildring idem. Det gäller särskilt kabel-TV-sändningar från utlandet,eftersom dessa till skillnad från program i eter-TV ochkabelsändningar i inte behöver spelas in av den somsänder program. Det finns inte heller några regler omingripanden mot dessa vidaresändningar från utlandet.Den 27 april 1993 ställdes en fråga i tilljustitieminister om regeringen vidtagit ellerplanerat några åtgärder med anledning av JK:s utredning.Justitieministern sa i sitt svar att starka skäl talade för attavvakta och invänta ytterligare erfarenheter innan nylagstiftning övervägdes. Denna inställning vidhölls avstatsrådet i ett interpellationssvar den 7 maj1993 om barnpornografi och sexuella våldsskildringar.RollspelSkolans vidgade problem med mobbning späds också påav olika typer av sällskapsspel, s.k. rollspel. Speletsdeltagare tilldelas först slumpmässigt personlighetsdrag somde skall skapa sin spelroll utifrån. Från dessa roller skallspelets deltagare lösa en intrig. Kritik har riktats mot rollspelsedan det i förekommit att deltagare tagit livet av sigsedan deras rollfigur dött. Det finns ingenlagstiftning tillämplig på sällskapsspel av denna typ. Det ärnu enskilda fall som tilldrar sig intresset: den ritualmördadetvååringen i , den mördade flickan i ,pojkmordet i osv. Rollspelen diskuteras i sammanhangdär ungdomsvåld diskuteras.Rollspel spelas i alla åldrar, vanligtvis av pojkar mellan tiooch . Ett populärt spel är Kult som hör till genren''modern skräck''. Det är avsett för spelare . Spelenbrukar inte förses med någon rekommendation om lämpligspelålder. Kult är ett undantag.Undertecknad anser att användningen av rollspel bordelagfästas genom obligatorisk konsumentupplysning,åldersrekommendationer och restriktioner i marknadsföring.BarnombudsmanBarnombudsmannen har till uppgift att bevaka frågor somangår barns och ungdomars rättigheter och intressen.Ombudsmannen skall särskilt uppmärksamma att lagar ochandra författningar samt deras tillämpning stämmer överensmed åtaganden enligt Förenta Nationernaskonvention om barnets rättigheter.Barnombudsmannen finns sedan 1 juli 1993.Ombudsmannen har rätt att ta initiativ till olika åtgärder ibarns och ungdomars intressen och göra uttalanden inom sittsakområde. Med en stärkt lagstiftning skulle det vara lättareför att ta initiativ som berör barns ochungdomars möjligheter till frihet från våld, skräck och grovpornografi. Konventionen om barnets rättigheter tar såvälupp plikten att förhindra att barn utnyttjas för prostitutioneller i pornografiskt material som att barnet skyddas motsådan information som är till skada för dess välfärd. Ikonventionen anges med barn varje människa under . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare lagstiftningsstöd motvåldet i medierna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare forskning om våldetsnegativa påverkan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsumentupplysning,åldersrekommendationer och restriktioner i marknadsföringför rollspel.1