mot · GI02Fi33 · 1995-05-10 00:00:00 — En hastig undersökning ger vidarevid handen att exempelvis de , somregeringen avser att dra in i reservationsanslag när det gällerBidrag till internationella biståndsprogram, bland annatbestår av 136 miljoner avsedda för fredsbevarande insatseroch 110 miljoner till internationella biståndsbanker.Det är två tunga poster som knappast finnerlämpliga att dra in på. När det gäller fredsbevarande insatsertorde det räcka med att hänvisa till den mängd konflikthärdarbåde latenta och akuta som finns i världen för att motsättasig en indragning. I frågan om inbetalningarna till deinternationella biståndsbankerna är det ytterligt tveksamtvarför skulle sälla sig till de länder som närmast harsom praxis att inte sköta sina förpliktelser. När det gällerreservationsanslagen på 270 miljoner till Stöd tillekonomiska reformer och skuldlättnader har vi inte haft atttillgå några informationer utöver de som regeringen lämnati sin tabell 5.6 Engångsvisa finansieringsåtgärder på s. 58--59. Det är omöjligt att utifrån detta material göra någonbedömning av vilka effekterna blir.Neddragningen kommer att blir mycket kännbar för bl.a.enskilda organisationers biståndsverksamhet, enligt enpromemoria från SIDA. Flera nu planerade insatser påmiljöområdet blir inte av. Planerade demokratiinsatser,främst i och , där det under kommandeår kommer att förrättas val, kommer att drabbas hårt. Fleraplanerade insatser till MR-området blir inte heller av.Försoningsinsatser i kan inte genomföras.Katastrofhjälpen kommer att drabbas, bl.a. annat när detgäller . När det gäller biståndetvärldsdelsvis kommer att drabbas hårdast. Härbortfaller 45 miljoner till stöd för mänskliga rättigheter. (Härär inte stödet till demokratiutveckling i inräknat. )Den långsiktighet i biståndet som regeringen själv framhållerär så väsentlig blir svår att upprätthålla. Riksdagenbehandlade regeringens budgetförslag vadgäller biståndet. Beslutet blev att genom frysning avbiståndet på nuvarande nivå för --96genomföra en kraftig sänkning. motsatte sigdenna sänkning och menar att kompletteringspropositionenborde ha innehållit förslag att istället återställa biståndet.Med hänsyn till att regeringen föreslår nedskärningar påen rad olika områden kan inte heller , i ettslag, återföra biståndet till enprocentsnivån. Däremot hävdarVänsterpartiet att detta skall genomföras under perioden.Som ett första steg föreslår vi dock att nu beslutaråterföra . Dessa pengar skall fördelasmellan det internationella anslaget C 1, 237 miljoner, ochanslaget till den nya myndigheten, C 2, 623 miljoner. Inomanslaget för den nya myndigheten, C 2, bör det framgå att150 miljoner avsätts till enskilda organisationer. En radomfördelningar borde därutöver göras. De 510 miljoner somgår till u-krediter till svenska förmåner, borde t.ex. utgå tillförmån för andra mer angelägna biståndsmål. Resterandemedel inom C 2 bör användas till katastrof- ochflyktingbistånd. Inom det internationella anslaget vill visärskilt peka på betydelsen av olika FN-organ, som ,UNHCR och UNDP.SocialdepartementetVänsterpartiet accepterar inte de besparingar somregeringen föreslår på det socialpolitiska området. Istället föratt minska trycket på statsfinanserna via ett störrearbetsgivaransvar ökar man belastningen på enskildaindivider och resurssvaga grupper i samhället. Regeringenspolitik går följaktligen helt emot strategikring ett större socialt ansvar i samhället. Det gäller på enrad olika områden.LäkemedelskostnaderLäkemedelskostnaden för den enskilde har kraftigt ökatunder den senaste . Som de flesta avregeringens förslag så slår även detta hårdast mot deresurssvagaste grupperna i samhället. Resultatet blir att desom är i behov av läkemedel av ekonomiska skäl drar sig föratt köpa ut medicin eller för att gå till läkare, vilket i sin turkan försvåra sjukdomstillstånd och medföra ökaderehabiliteringsbehov.Vid uttag av ett läkemedel har egenavgiften mellan juni1991 och ökat från och inköpstillfälletill per inköpstillfälle. Vid uttag av två läkemedeltill . Detta innebär en ökning av egenavgifternaunder perioden för ett läkemedel och 100procent för två läkemedel. Den nuvarandeökningen av läkemedelsavgifterna kan tyckas liten ochmotverkas av högkostnadsskyddet men sett över en relativtkort period är ökningen oacceptabel. Vänsterpartietavstyrker därför regeringens höjning av egenavgiften till 160kronor och till för varje ytterligare samtidigtinköpt läkemedel. av den totalabesparingen på avvisas sålunda. Denresterande delen motsvarar det besparingsbeting påläkemedelsområdet som accepterade ijanuari.Sjuk- och socialförsäkringens kostnaderDet står utom allt tvivel att kärnan och ideologin bakomsocialförsäkringssystemen måste försvaras och bevaras.Socialförsäkringssystemen har fungerat som en del isträvandena att stärka människors möjlighet till värdigavillkor. Socialförsäkringssystemen har också varit enförutsättning för kvinnors oberoende av enskilda män.Istället har kvinnor blivit beroende av staten, vilket för någrakvinnor är positivt, för andra negativt -- allra helst när statenskaka blir mindre. För kvinnor i glesbygd ärsocialförsäkringssystemen -- om möjligt -- än viktigare.Redan idag med en 80-procentsnivå och en karensdaghamnar en kommunalarbetare med 12.000:- /månad vidsjukskrivning i en månad eller arbetslöshet under den avSocialstyrelsen fastlagda socialbidragsnivån.Utgångspunkten för ett generellt system baserat påinkomstbortfallsprincipen måste vara att utfallet för enlågavlönad ligger över åtminstone socialbidragsnivån. Attdärtill lägga ett s.k. utgiftstak som regeringen nu föreslår göratt konsekvenserna för en låginkomsttagare blir katastrofala.Det innebär att med dålig tillväxt kommer nivåerna attsänkas ytterligare.Vänsterpartiet anser att bör avslå regeringensförslag om en sänkning av nivån till i föräldra-och sjukförsäkringssystemen. Vi avslår också förslaget omatt införa ett utgiftstak. vill ha en obligatoriskoch generell försäkring som omfattar dels ett grundskydd,exempelvis som när det gäller folkpensionen, dels ettinkomstbortfallsskydd. Avgifterna ska betalas solidariskt viasociala avgifter och skatter på hela lönesumman. Vi vill haen ohälsoförsäkring, där sjuk- och arbetsskadeförsäkring ochförtidspension behandlas i ett system.Slopad karensdagAtt mista förmåner i sjukförsäkringssystemet slår hårdaremot dem med lägre inkomster. Försämringarna drabbarorättvist beroende på vilket arbete man har. Inomtjänstemannayrken och liknande områden kan mångatillbringa på arbetet utan att vara alldeles friska.Arbetet är inte kroppsligt ansträngande och det finns kanskemöjlighet att själv bestämma arbetsinsatsen samt att tavilopauser. Inom andra områden som vård, omsorg,livsmedelsbranschen och tyngre fysiska yrken med dåligaarbetsmiljöer är det inte möjligt att uträtta något arbete vidsjukdom, dels p.g.a. smittorisken, dels för att arbetet ärfysiskt tungt. Detta är anledningen till att villslopa karensdagen.Till detta kommer att när arbetsskadesjukpenningensamordnades med sjukpenningen så innebar detta att Sverigeinte bröt mot den som inte tillåterkarensdagar i arbetsskadeförsäkringen.I konsekvens med att inte kan godta degenerellt sänkta nivåerna för sjuklön, sjukpenning ochrehabiliteringsersättningar så kan vi inte heller accepterakarens i sjukförsäkringen. Vi kräver att regeringenåterkommer med förslag till slopandet av karensdagen.RehabiliteringRehabiliteringen av sjuka och arbetsskadade har varitföremål för många utredningar. Gemensamt för dem alla ären övertygelse om betydelsen av ett förstärktarbetsgivaransvar, samordning av rehabiliteringsresurser ochstörre fantasi och tålamod i rehabiliteringsprocessen.Fortfarande satsas t.ex. resurser på att rehabilitera denarbetsskadade tillbaka till det arbete som förorsakat skadan.Nu skär regeringen ner i den yrkesinriktade rehabiliteringenvilket kommer att medföra minskade möjligheter till snabbrehabilitering.Målsättningen borde vara att ingen arbetsskadad ska bliförtidspensionerad förrän företaget uttömt alla möjligheteratt efter rehabilitering omplacera den arbetsskadade ellersjuka. I det fortsatta arbetet med att få ner antaletförtidspensionerade måste därför arbetsgivaransvaretytterligare markeras. Genom det svaga arbetsgivaransvarethar en arbetsgivare inga incitament för att förbättraarbetsmiljön eller för att rehabilitera en anställd som slititsut i produktionen.Ytterligare en förutsättning för en lyckad rehabilitering äratt arbetsmarknaden har plats för människor medarbetsskador och funktionshinder. En inte så känd elleruttalad uppgift för den offentliga sektorn har varit att beredaplats för människor med funktionshinder och olikaarbetsskador. De kraftiga nedskärningar som gjorts inomoffentlig sektor har medfört att den möjligheten försvunnit.De första som fick gå vid nedskärningar och effektivitetskravvar anställda med olika sorters funktionshinder. Med denhöga arbetslösheten har också inställningen till vår förmågatill arbete förändrats. Istället för att vårda förmågan till arbetebekämpar vi arbetslösheten, vilket leder till attförtidspension blir ett passivt sätt att minska arbetslösheten.Vänsterpartiet föreslår därför att avstyrkerregeringens förslag om att minska anslaget för yrkesinriktadrehabilitering med 70 miljoner kronor.BostadsbidragenVänsterpartiet avvisar regeringens besparing påbostadsbidraget av fördelningspolitiska skäl. Det gäller idetta avseende barnfamiljerna. Det är ensamstående ochkvinnor med barn som drabbas. Vi anser att det går att införaett system när det gäller bostadsbidragen som är merträffsäkert och där det inte som i regeringens förslaggenerellt slår mot människor med lägre inkomster.AssistansersättningenAssistansersättningen är enligt regeringen för dyrbar. Mantillsätter därför en särskild utredare vars huvuduppgift är attse över reglerna så att ''kostnadsutvecklingen bryts och atten bättre kostnadskontroll uppnås''. har inteändrat uppfattning sedan angavriktlinjerna för handikappolitiken. När nu kostnadernaöverskrider det som budgeterats så anser vi att det inte enbartär regelsystemets fel utan troligare att behovet av stöd ochservice till svårt funktionshindrade underskattats. Vi avslårdärför besparingen på för för att sedan ta ställning till vad densärskilde utredaren kommer fram till när det gällerregelsystemet och kostnaderna.Det står fullt klart att den nya rättighetslagen förfunktionshindrade (LSS) har givit ett större oberoende ochen ökad frihet för många som drabbats av ett handikapp.Även i en djup ekonomisk kris kommer attgöra allt för att detta område ska fredas från nedskärningar.Dessa kostnader ska solidariskt betalas över skattsedeln ochdet ska vara den funktionshindrades behov som skabestämma hur stor insatsen ska vara.BarnbidragenRiksdagen fattade beslut om att sänkabarnbidraget med . Vänsterpartietmotsatte sig den sänkningen och ville ha en annankonstruktion av besparingarna inom familjepolitiken. Vividhåller en lägre sänkning av barnbidraget och föreslår attriksdagen från enbart sänker bidraget med50 kronor vilket skulle höja bidraget från 7 680till 8 280 och barn.Vänsterpartiet vidhåller även -- i kombination medhöjningen av barnbidraget -- den förändring som vi villegenomföra när det gäller flerbarnstilläggen. Vi är överensmed socialförsäkringsutskottet om att systemet medflerbarnstillägg bör upphöra och att en utplaning avflerbarnstilläggen bör ske så att alla barn får samma bidragoch som vi anser ska vara avgjort högre än . Viföreslår därför att från sloparbidraget för tredje barnet och att bidraget för ytterligare barnblir mer . Detta ger en besparing på590 miljoner brutto som vi vill använda för att minskaunderskottet i den sociala budgeten.KommunikationsdepartementetFör att påskynda kommunikationssektorns omställning tillett mer miljöanpassat system lägger följandeförslag som komplement till de förslag som vi presenteradei januari i samband med budgetpropositionen:-- Anslaget (A 3) till byggande av riksvägar minskas med2 .-- Anslaget (A 10) till drift av statliga järnvägar höjs med100 .-- Vi avvisar regeringens förslag om att skära ner 262,5miljoner kronor på anslaget (A 11) till nyinvesteringar istomjärnvägen.-- Ett anslag på införs för att stimulerainstallationer av motorvärmare för fordon i tätorter.-- Anslaget (A 5) till drift av enskilda vägar höjs med 100miljoner kronor i avvaktan på att pågående analysarbete blirklart.-- Vi avslår regeringens förslag till utökad garantiram förnya vägleder i den s.k. .-- Ett anslag på införs för att stimulerainstallation av kväverening på stora fartyg.FinansdepartementetVänsterpartiet föreslår en betydande förstärkning avkommunsektorns ekonomi. Dels föreslås en sänkning avkommunsektorns arbetsgivaravgifter med 5 000 miljonerkronor, vilket motsvarar en sänkning av avgifterna med ca 3procentenheter. Den täcker bl.a. upp den minskning avskatteunderlaget som drabbar kommunsektorn i och medsystemet med egenavgifter. Dels föreslår att1 avsätts till en s.k. kommunakut för attstötta krisdrabbade kommuner, bl.a. under införandet av detföreslagna inkomst- och kostnadsutjämningssystemet. Dessamedel tillkommer följaktligen utöver de 2 400 miljonerkronor som regeringen budgeterat för sistnämnda ändamål.Mer information om förslag vad gällerkommunsektorn finns i en separat motion.Arbetet mot den ekonomiska brottsligheten måsteintensifieras. De besparingar som regeringen föreslog när detgäller skatteförvaltningen och exekutionsväsendet ibudgetpropositionen är helt oacceptabla.Vänsterpartiet återkommer därför nu med förslagen atttillföra skattemyndigheterna ochkronofogdemyndigheterna 71 miljoner kronor.Detsamma gäller . De nedskärningar somregeringen föreslog i januaribudgeten kan få förödandekonsekvenser. återkommer därför även härmed förslaget att skall tillföras 75 miljoner kronorunder /96.FörsvarsdepartementetRegeringen redovisar inga förändringar inomFörsvarsdepartementets område. Vi menar att de motiv somvi anförde under den allmänna motionstiden kvarstår. Densäkerhetspolitiska situationen är fortsatt gynnsam förSveriges del. vidhåller förslagen frånallmänna motionstiden, innebärande ytterligare besparingarom . bör hos regeringenbegära förslag om detta.UtbildningsdepartementetUnder , bilaga åtta ikompletteringspropositionen, föreslår Vänsterpartietföljande förändringar.VårdhögskoleutbildningenVänsterpartiet delar regeringens ambitioner att höjakvaliteten i all vårdutbildning. Den svagaforskningsanknytningen är ett problem . Allhögskoleutbildning skall vila på vetenskaplig grund.Högskolans uppgift är inte enbart att reproducerayrkeskunnande för att möta samhällets behov av arbetskraft.Gjorda erfarenheter skall också behandlas utifrån ettvetenskapligt perspektiv. anser det vara enriktig bedömning att invänta utvärderingav vårdutbildningarna innan slutliga ställningstaganden görsom en nationell struktur.Studiestöd m.m.I propositionen föreslår regeringen att för studerande ikommunal vuxenutbildning (komvux) och vid statens skolorför vuxna, som inte bedriver studier på heltid, skall beloppetför studiemedel, särskilt vuxenutbildningsstöd (svux) ochsärskilt vuxenutbildningsstöd för arbetslösa (svuxa)avpassas i förhållande till studiernas omfattning.Vi vill här markera vikten av att detta också kommer attgälla vid studier på folkhögskola.I samband med ''avregleringen'' som ägde rum inomfolkbildningsområdet 1991 fick folkhögskolan möjligheteratt utforma ett mer flexibelt kurssystem. Detta har fått tillföljd att antalet deltidsstuderande ökat både på kurser somanordnas med hjälp av det allmänna statsbidraget och desärskilda arbetsmarknadsanpassade anslagen. Av tillgängligstatistik för /95 framgår att det finns ca 1 000personer som studerar på av heltid. Den beskrivnasituationen gäller alltså även för folkhögskolan. Med tankepå den svåra studiefinansiella situation mångavuxenstuderande nu hamnar i och det faktum att många avde studerande är studieovana finns det skäl för att stimuleramöjligheten att kunna välja deltidsstudieanpassad utbildningäven på folkhögskola. Detta inte minst med tanke på densatsning på distansutbildning som sker.Sänkning av ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringenpåverkar vuxenstudiestödet. Genom det beslut somriksdagen redan fattat om att slopa barntillägget i detsärskilda vuxenstudiestödet (svux) och det särskildavuxenstudiestödet för arbetslösa (svuxa) kommer devuxenstuderandes situation att mycket markant försämras.Detta drabbar i första hand kortutbildade, arbetslösa kvinnormed barn. föreslår regeringen att kompensationsnivån iarbetslöshetsförsäkringen skall sänkas från avden försäkrades dagsförtjänst från och med den 1 januari1996. Vidare föreslås att miniminivån i försäkringen och idet kontanta arbetsmarknadsstödet sänks från 245 till 230kronor per dag. Detta påverkar också vuxenstudiestödetnegativt. avslår regeringens förslag tillsänkning av nivån i arbetslöshetskassan och miniminivån idet kontanta arbetsmarknadsstödet. Detta innebär att viockså avvisar ytterligare försämringar av vuxenstudiestödet.Vänsterpartiet har tidigare istället föreslagit att man börhöja nivån för svux och svuxa från till avdagpenningen. Vi menar att det finns skäl att upprepa dettakrav. Det är av utomordentlig vikt att underlätta dekorttidsutbildades kompetensutveckling. För attåstadkomma detta och för att vara säkra på att fylla upp denya vuxenutbildningsplatser som inrättas för det nyabudgetåret så vill vi alltså förutom kompensationen för densänkta dagpenningen i a-kassan återigen som ett första stegföreslå en höjning av svux och svuxa avdagpenningen i a-kassa.Sammanläggning av svux och svuxaI avvaktan på utredningens huvudbetänkande i april 1996föreslår den pågående att nuvaranderegler för svux och svuxa redan nu samordnas så att det blirmöjligt att med bibehållet svuxa studera pågymnasieskolenivå upp till . I särskilda fall skallytterligare tid kunna beviljas. Den nuvarande förordningenbegränsar stödet till att utgå under högst två terminer.Regeringen säger sig dela Studiestödsutredningensuppfattning, men anser att beslut inte bör tas förränhuvudbetänkandet presenterats. Ett annat skäl somregeringen anför för sitt ställningstagande är att den störstadelen av anslaget till svuxa är relaterad tillarbetsmarknadspolitiska utbildningsinsatser framför alltinom komvux och att dessa läggs ut över högstett år i taget.Enligt vår mening bör en bedömning av vuxenstudiestödetske utifrån både ett utbildnings- och ettarbetsmarknadspolitiskt perspektiv. I Statskontorets nyligenpublicerade rapport 1995:3 Vuxna som saknar kompetens ikärnämnen konstaterades att ca 900 000 personer iåldersgruppen 20--enbart har grundskoleutbildning.All erfarenhet talar för att just denna grupp utgör en stor delav de arbetslösa och att de är mycket svårplacerade påarbetsmarknaden. Vi anser att kompetenshöjandeutbildningar för denna grupp är mycket viktiga och börprioriteras.Riksdagen har redan fattat beslut om att slopa barntilläggeti svux och svuxa. Därtill kommer den nu föreslagnasänkningen av nivån i arbetslöshetsersättningen, som i sin turpåverkar vuxenstudiestödet. Sannolikheten för att personersom uppbär arbetslöshetsersättning är beredda att påbörja enutbildning på gymnasienivå om man dessutom får svuxaendast för halva utbildningstiden bedömer vi som mycketliten.För såväl folkhögskolans som den kommunala och statligavuxenutbildningens del innebär det risk för att en stor grupparbetslösa avstår från att studera under kommande läsår föratt istället uppbära arbetslöshetsersättning. För de enskildaindividernas del betyder detta negativa val minskademöjligheter till återinträde på arbetsmarknaden. Rentmänskligt betyder det också svikna förhoppningar och ökaduppgivenhet inför den egna situationen. Ursamhällsekonomisk synvinkel kan det knappast varaförsvarbart att betala ut den högre arbetslöshetsersättningenistället för svuxa. Dessutom finns det skäl att tro att antaletstudieavbrott innan eleverna nått fullständiggymnasiekompetens därigenom blir onödigt stort. Denbetydande satsning på en ökning av antaletvuxenutbildningsplatser inom gymnasieskolan, komvux ochfolkhögskolan som redan är beslutad av riskeraratt bli något av ett misslyckande om den inte leder fram kompetenshöjning som ger utvecklingsmöjligheter ochbehörighet till högre studier.ArbetsmarknadsdepartementetVänsterpartiet har i en motion med anledning avregeringens proposition 1994/95:218 om en effektivarearbetsmarknadspolitik och i föreliggande motion varnat förregeringspolitikens konsekvenser för sysselsättningen.Varken den nuvarande utvecklingen på arbetsmarknadeneller det scenario regeringen återger för de kommande årenkan accepteras. Arbetslösheten måste ner ordentligtunder . Den ekonomiska politiken måste starkareprioritera kampen mot arbetslösheten.Vänsterpartiets förslag innebär en aktivarestabiliseringspolitik med omfattande investeringar och ettstörre utrymme för kommunerna. Vår fördelningspolitik geren större efterfrågan på hemmamarknaden. Vi föreslår enserie strukturella reformer som ger näringslivet ett störreansvar för sysselsättning och kompetensutveckling liksomreformer på arbetstidsområdet, skatteväxling och minskadekostnader för tjänstearbete för att stimulera fleraarbetstillfällen.Kortsiktigt anslår vi mer medel till utbildning ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder för att få människor iaktivitet istället för att de skall hamna i ett passivtbidragsberoende. Det finns många exempel på att störrearbetsmarknadspolitiska satsningar under vissaförutsättningar ger kostnadssänkningar för statens finansermed hänsyn tagen till alternativa försörjningssystem. Vianser också att individuella utvecklingsplaner måsteutarbetas för de arbetslösa. Det är lönsamt att förstärkaväglednings- och platsförmedlingsfunktionen.Det finns en stor risk att arbetslösheten i allt högre gradtenderar att bli strukturell. Skall långtidsarbetslösheten ochde långtidsinskrivnas rundgång kunna brytas måste insatsersom vidmakthåller korta vakanstider och utbildning somstimulerar yrkesmässig rörlighet prioriteras. Särskildainsatser måste till för handikappade och invandrare.Vänsterpartiet har anvisat ett utrymme om drygt 6miljarder kronor mer än regeringen för att bekämpaarbetslösheten och kunna hävda arbetslinjen i denna aktivamening. Det innebär högre kvalitet på åtgärderna och fler iaktiva åtgärder. Det innebär högre kompetens och störrechans att få ett jobb.ArbetslöshetsersättningenRegeringens minskade ambitioner efter samarbetet medCenterpartiet visar sig nu också genom de drastiskaförsämringarna av arbetslöshetsersättningen. Regeringensäger sig föreslå förändringar som ''motverkarlångtidsarbetslöshet och hävdar arbetslinjen''. Men dethandlar om att angripa de arbetslösa snarare änarbetslösheten. Regelsystemen görs mer restriktiva ochersättningsnivåerna sänks, särskilt för dem som har denlägsta nivån.I mycket är denna politik ett uttryck för den borgerligasynen på arbetslösheten: ''De arbetslösa har det för bra.Incitamenten saknas för att söka jobb. Pressasersättningsnivåerna så kan de lägsta lönenivåerna sänkas. ''Regeringens förslag är fördelningspolitiskt orättvisa ochinnebär ett hårt slag mot fackföreningsrörelsens kamp försolidaritet mellan dem som har och inte har jobb, och för ensolidarisk lönepolitik.Den nuvarande regeringen har, liksom den borgerligaregeringen tidigare, kommit med flera ogenomtänkta förslagsom syftat till att försämra de arbetslösas situation.Vänsterpartiet hävdar nu liksom tidigare att en utredningmåste föregå beslut och att det är oacceptabelt att särskiltrikta angreppen mot dem som drabbats av arbetslöshet.Vänsterpartiet har i en motion med anledning av proposition1994/95:99 framfört synpunkter på utredningsuppdraget. Eneffektiv arbetslöshetsförsäkring måste kunna medgeomställning i arbetslivet utan för individen drastiskaekonomiska försämringar.