ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Sk61 · 1995-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:203 Finansiering av medlemskapet i Europeiska unionen Växthusodlingens energiskattRegeringen framlägger i proposition 1994/95:203 omfinansiering av medlemskapet i den europeiska unionenförslag om en generell höjning av koldioxidskatten från den1 . Regeringen framhåller att denbeträffande beskattningen av industrin avser att ytterligareutreda möjligheterna att höja koldioxidskatten utöver den nuföreslagna höjningen.Det måste emellertid noteras att höjningen avenergibeskattningen drabbar den energiintensivaväxthusodlingen vilken inte i ett nära perspektiv kan räknahem några vinster på EU-medlemskapet. Vi har i en tidigaremotion, 1994/95:Sk670, till redovisat vår syn påenergibeskattningen för växthusodlingen och på andraförhållanden som gäller trädgårdsnäringenskonkurrenssituation efter EU-inträdet och hemställt attsituationen för denna sektor skall beaktas i regeringensarbete. Vi återupprepar denna hemställan nu med än störreskärpa med hänsyn till regeringens avsikter förindustribeskattningen. Det skall härvid också omnämnas attväxhusodlingen från , enligt ett redantaget riksdagsbeslut, fullt ut skall följa industrins regler förenergibeskattning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag,2. att , vid avslag på yrkande 1, beslutar attundanta växthusodlingen från ytterligare höjd koldioxid- ochenergibeskattning i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02Sk62 · 1995-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:203 Finansiering av medlemskapet i Europeiska unionen I propositionen föreslås att den gällande skillnad ienergibeskattning som råder mellan vissa fordonstyper skallupphöra. Det innebär att kostnaden för dieselolja somanvänds i jordbrukstraktorer, motorredskap ochterrängfordon ökar med och per liter. Skälet tillden nuvarande differentierade beskattningen ligger främstdäri, att de fordon som är föremål för den lägredrivmedelsbeskattningen inte nyttjar det allmänna vägnätetpå samma sätt som övriga fordon. I det avseendet är det inganya skäl som motiverar förändringen.I en jämförelse med andra länder kommer det svenskajordbruket att hamna i ett läge där skatten blir högre och ivissa fall väsentligt högre än i konkurrentländerna. Denutvecklingen försvårar för svenskt lantbruk att kunnakonkurrera på lika villkor med lantbruket i andra EU-länder.Jag anser därför att nuvarande regler om skilda skattesatserför de fordon som omfattas av förslaget skall bibehållas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att avslå regeringens proposition vadavser förslaget att upphäva den skilda bränslebeskattningenmellan bl.a. jordbrukstraktorer och övriga fordon i enlighetmed vad som anförts i motionen.
mot · GI02Jo38 · 1995-06-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:162 Trestickla nationalpark anser att det är utmärkt att Tresticklanationalpark nu skapas. Det skulle dock ha kunnat ske förflera år sedan.I södra delen av är orörd skogsmark oerhörtsällsynt. Vi kan konstatera att av skogsmarkeni är formad av mänsklig påverkan. Kvar finnsett fåtal, mycket små områden med orörd mark.Den biologiska mångfalden hotas av det intensiva skogs-och jordbruket. Vi bör skyndsamt vidta alla rimliga åtgärderför att bevara den lilla biologiska mångfald som återstår iSverige. tids studier och forskning visar att det ärskogliga biotoper med orörd skog med gamla träd, döda träd,lågor och mycket ved som är de internationellt viktigastebiotoperna i . Vid t.ex. artdatabankens årligakonferens vid SLU i , där bl.a. miljöministerndeltog, poängterades detta.Det dokumenterat angelägna behovet att skydda de sistaspillrorna av våra orörda skogar bör resultera i omedelbaraåtgärder -- inte minst vid inrättande av nya reservat. Bl.a. böråtgärder vidtas för att i ett långsiktigt perspektiv utveckla ochförstärka reservatens biologiska värden. Det innebär attansvariga myndigheter skall undersöka möjligheterna attutvidga reservaten och/eller att skogsbruket i intilliggandemarker skall bedrivas på ett mer uthålligt,naturvårdsanpassat sätt. Det är också en del av strategin attskapa spridningskorridorer. Det skall inte vara så, som detnu är i många fall i , att reservaten helt omges avkalhyggen och ungskog.Detta kräver dialog, samarbete och avtal med berördamarkägare. har för innevarande budgetårföreslagit utökade anslag för detta. På måsteskogsbrukare och skogskonsumenter stå för en större del avkostnaderna för naturvården. I Tresticklas fall innebär dessaresonemang att den blivande parken bör utvidgas i sydost såatt ingår i parken. Vidare att Naturvårdsverkettar upp diskussioner med berörda markägare om att på siktutvidga parken, öka naturvårdshänsynen på intilliggandemarker och skapa spridningskorridorer.Övriga generella frågor kring naturreservat tarVänsterpartiet upp i andra sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den blivande Tresticklanationalpark bör utvidgas i sydost så att ingåri parken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall ta uppdiskussioner med berörda markägare om att på olika sättutvidga och utveckla naturvårdsvärde.
mot · GI02Jo39 · 1995-06-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:162 Trestickla nationalpark Det är positivt att skogsområdet kring sjön iDalsland nu föreslås avsättas som nationalpark. Tillsammansmed Lundneset naturreservat -- på den norska sidan omriksgränsen -- kommer Tresticklaområdet att utgöra södraSkandinaviens största skyddade barrskogsområde. Attområdet nu skyddas är en framgång förNaturskyddsföreningen i och NorgesNaturvernforbund.Tidigare fanns planer på att inrätta en gemensamgränsöverskridande nationalpark i både och Norge.För att få ett enhetligt område bör föreskrifterna för den nyanationalparken samordnas med de regler som gäller förLundneset.Området kring sjön är kargt, med näringsfattigberggrund. Orördheten är ett av dess främsta värden. Detmåste få behålla sin prägel av vildmark, även efter att detblivit nationalpark. Därför bör man sträva efter så få och småingrepp som möjligt. Antalet skyltar inom området bör starktbegränsas och inga nya markerade stigar bör dras genomområdet. Annars riskerar man att områdets karaktär avväglöshet och vildmark förloras. Informationstavlor,vindskydd och toaletter bör placeras utanför nationalparken.Vi menar också att ingen form av jakt ska vara tillåten inomnationalparkens område.Det är viktigt att även skydda området kring sjön , som gränsar till den nu föreslagna nationalparkeni sydväst. är en vacker och på många sättintressant sjö. Vid sjön finns ett rikt fågelliv, med bl.a.fiskgjuse och storlom. Hela sjön, med sina strandzoner ochöar, bör skyddas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gemensamma föreskrifter förTrestickla nationalpark och Lundneset naturreservat,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att undvika ingrepp inationalparken,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att jakt inte skall vara tillåten inationalparken,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skydd av området kring .
mot · GI02Jo40 · 1995-06-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:231 Allmän fiskevårdsavgift m.m. I propositionen föreslås att en allmän fiskevårdsavgiftinförs.Avgiften skall betalas av alla som fiskar i och äröver . skall erläggas av alla som fiskar medhandredskap. Detta torde innebära att alla som någon gångunder sommaren tillsammans med goda vänner och/ellerbarn går till stranden för att meta först måste erlägga den ipropositionen föreslagna avgiften (nya skatten).Avgiftsmedlen som inflyter skall bl a användas tillinformation om avgiften, tillsyn kring att avgiften verkligeninflyter och den administrativa hanteringen av avgiften. Mintro är att de inbetalda avgifterna endast täcker de ovannämnda kostnaderna varför några medel inte blir över till deandra i och för sig angelägna ändamål som avgiften äravsedd att bidra till.Propositionen brister allvarligt i det jag kallar för allmänacceptans och betalningsvilligheten kommer inte att finnashos den stora grupp människor som skall erlägga den nyaföreslagna avgiften.Det finns alltså stora såväl praktiska som moraliskaproblem kring propositionen. Problemen kan närmastsammanfattas i a) kontrollproblemet; det måste finnas mer angelägna sakeratt kontrollera efterlevnaden av än en föreslagen fiskeavgift.b) Uppbörd, administration och byråkrati kommer att''äta'' upp en stor del, kanske merparten av de medel sominflyter.c) Efterlevnaden; den föreslagna avgiften saknar allmänacceptans, och följaktligen kommer efterlevnaden att blidärefter. Den betalningsvilja som kan finnas i ettinledningsskede kommer att försvinna efter hand. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1994/95:231 Allmänfiskevårdsavgift m.m.
mot · GI02Jo41 · 1995-06-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:231 Allmän fiskevårdsavgift m.m. I den föreliggande propositionen föreslår regeringen att enallmän fiskevårdsavgift införs. Avgiften, som skall införasden , omfattar allt svenskt fiske. Avgiften är100 kr för den som använder handredskap som inte kräveranvändning av båt. För den som fiskar med metoder somkräver att båt används är avgiften och för yrkesfiskareär den . Fiske i eget vatten skall belastas med en avgiftpå . Intäkterna från dessa avgifter är tänkta attanvändas för olika fiskevårdande insatser.Detta är ett illa genomtänkt och dåligt förslag som böravvisas av riksdagen.EkonomiI propositionen finns inga beräkningar över intäkternasstorlek. Däremot beräknas kostnaderna för att administrera,informera och kontrollera till 11 miljoner kronor.Följaktligen redovisas i propositionen inga beräkningar överhuvud taget om vilka resurser för fiskevårdande insatser somtillskapas genom detta byråkratiska avgiftssystem. Riskfinns för att det allra mesta av intäkterna går åt tilladministrationen. Detta konstaterande är skäl nog för attavslå propositionen.Erfarenheter från våra grannländer, där någon form avfiskevårdsavgifter finns, visar att betalningsvilligheten av ensådan avgift är låg. I t.ex. har undersökningar visatatt endast cirka hälften av de fiskande danskarna och ännufärre av de fiskande utländska turisterna hade erlagtfiskevårdsavgift. I redovisas också en mycket lågbetalningsfrekvens, trots att överträdelser straffas med böter.Det finns inget som talar för att efterlevnaden av en lag omallmän fiskevårdsavgift skulle bli större i än i våragrannländer. Det kommer alltså att bli mycket stora praktiskaproblem med att kontrollera att fiskevårdsavgift erlagts.VästerhavetPå finns en hävdvunnen rätt till fritt fiske somnu kommer att inskränkas om propositionen bifalls.En allmän fiskevårdsavgift kommer att bli ytterligare enpålaga som försvårar för människor att få sin utkomst. Föryrkesfiskarna t.ex. kommer avgiften att fungera som en extraskatt. Avgiften kommer också att verka hämmande för densmåskaliga turistverksamheten, vilken är en viktignäringsgren i . Exempel på sådan verksamhet somkommer att drabbas är endags fisketurer för turister.Husbehovsfisket har redan ålagts kraftiga inskränkningaroch en fiskevårdsavgift skulle vara ytterligare ett slag mot dekustboendes traditionella sätt att leva. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1994/95:231 Allmänfiskevårdsavgift m.m.,2. att -- vid avslag på yrkande 1 -- beslutar attallt fiske i undantas från krav påfiskevårdsavgift.
mot · GI02Jo44 · 1995-06-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:231 Allmän fiskevårdsavgift m.m. I propositionen föreslås att det införs en allmänfiskevårdsavgift från . Avgiften skall tasut som en årsavgift på för fiskande medhandredskap som inte kräver användning av båt, en årsavgiftpå för fiskande med andra redskap och enårsavgift på för licensierade yrkesfiskare. Densom fiskar på eget vatten skall erlägga en avgift på 100kronor oavsett redskap.Det finns anledning att vara kritisk till propositionen påflera områden men vi skall ta upp två frågor. Den ena ärkontrollfunktionen och den andra är fiskevattenägares rätt tilleget fiske.Syftet med en allmän avgift är enligt propositionenbefrämjande av fiskevård. Enligt vår mening vidtaserforderliga åtgärder genomfiskevårdsföreningarnas försorg. Fiskevattnen upplåtes förfritidsfiske genom försäljning av fiskekort. Av dessa intäkteravsätts i regel minst hälften till fiskevårdande åtgärder.Typen av åtgärder bör bedömas lokalt inte minst genom denkontakt som uppstår mellan fiskekortförsäljare/vattenägareoch kortlösare. En bestämmelse om allmän avgift ärbyråkratisk och man kan fundera över hur efterlevnaden blirav en bestämmelse som får ringa eller ingen acceptans ochsom är svår att kontrollera. I propositionen hänvisas till deerfarenheter som man har i , och tillliknande avgifter. I alla tre länderna visar det sig att de flestafritidsfiskarna struntar i att betala sin årsavgift och attsystemet är svårt att kontrollera. En effektiv kontroll avefterlevnaden lär medföra kostnader som till stor delförbrukar avgiften.Angående avgift för den som fiskar på eget vatten är detett otillbörligt förslag eftersom det är markägarens privataegendom. En annan aspekt är att en fiskevattenägare vidförvärvet av fastigheten i köpeskillingen har betalat för rättenatt fiska. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om allmänfiskevårdsavgift.
mot · GI02Jo45 · 1995-06-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:231 Allmän fiskevårdsavgift m.m. Regeringen har i proposition 1994/95:231 föreslagit att enallmän fiskevårdsavgift införs från den 1 januari 1996.Avgiften skall tas ut som en årsavgift på mellan 100 kronoroch per individ som fiskar.Införandet av denna avgift är ännu ett exempel på hurregeringen ökar skatter och avgifter. Avgiften införs trots attmånga tunga remissinstanser som ,, , m.fl.avstyrker införandet av en avgift. Avgiften kommer attinnebära ett stort ingrepp i den hävdvunna vanan med frittfiske i svenska havsvatten. Det kommer att bli svårt attkontrollera att avgifter inbetalas. I propositionen är det ocksåoklart vilken avgift som skall betalas av olika kategorierfritidsfiskare. Det är också mycket anmärkningsvärt attföreslå att en avgift uttages av de som fiskar på eget vatten.Man får alltså betala för att nyttja sin egen egendom.Liksom tidigare båtskatten krävde en stor administrationfinns det anledning att anta att även denna fiskevårdsavgiftkommer att åsamka staten stora kostnader. De beräknadekostnaderna för hantering och information uppgår enligtregeringen till . En mycket stor del avavgiften försvinner alltså till administration.Fiskevårdsavgiften innebär enbart ökad kontroll ochadministration av det fria fisket och kommer inte att genågot större ekonomiskt tillskott för fiskevård. Regeringensförslag om införande av allmän fiskevårdsavgift bör avslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om allmänfiskevårdsavgift i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02Jo46 · 1995-06-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:231 Allmän fiskevårdsavgift m.m. I proposition 1994/95:231 föreslår regeringen att en allmänfiskevårdsavgift införs fr.o.m. . Avgiftenär till för att ge bidrag vid bildande av fiskevårdsområden tillfiskevård och utsättning av fisk m.m. De avgifter som betalasin skall alltså enligt propositionen gå till att främja en godfiskevård och förbättra tillgången på fiskevatten förallmänheten.I stora delar av landet finns det fungerandeorganisationer för fisket, fiskevårdsföreningar ochfiskevårdsområden, dit den som vill fiska får betala en avgift.Detta är viktigt även ur turistnäringens synpunkt.Avgiftens storlek varierar. Det finns, enligt min mening,risk för att den som redan har bildat fiskevårdsområden ochinte kan åberopa utsättning av s.k. ädelfisk i någon störreutsträckning också kommer i ett sämre läge när det gäller attfå tillgång till medlen från fiskevårdsavgiften. Risken finnsatt stora projekt får en så stor andel av pengarna att det blirmycket svårt för vanliga fiskevårdsföreningar att få bidrag.Detta skulle vara olyckligt, för det är på de små vattnen somallmänheten ofta metar abborre. bör därför göraett uttalande om att fördelning av medlen skall ske på ettsådant sätt att alla fiskevatten får del av medlen. Det ärsäkert också värdefullt för att man skall upplevafiskevårdsavgiften som viktig, att pengarna fördelas på allatyper av fiskevatten. Detta är, enligt min mening, inte nogbetonat i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fördelning av medlen frånfiskevårdsavgift.
mot · GI02Jo47 · 1995-06-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:231 Allmän fiskevårdsavgift m.m. I propositionen föreslår regeringen att det införs en allmänfiskevårdsavgift . Avgiftsmedlen skallanvändas som bidrag till bildande och ombildande avfiskevårdsområde, för fiskevård och utsättning av fisk, förinformation och tillsyn och för administrativ hantering avavgiften.För avgiften har i propositionen presenterats fleravällovliga motiv, som behovet att nybilda och ombildafiskevårdsområden, att främja en god fiskevård och att ökatillgången på fiskevatten för allmänheten.Det kan dock från principiella utgångspunkter resas mångafrågetecken för en avgift beslutad och administrerad avstaten. finns en fungerande fiskevård på mångafiskevatten. Dessa sköts och förvaltas av fiskevårdsområdenpå lokala initiativ. Allmänheten kan fiska genom att lösafiskekort och på det sättet bidraga till fiskevården.Det är viktigt att fritidsfiske och fiskevård är en gemensamangelägenhet för fritidsfiskarna och fiskevattenägarna. Det ärmånga gånger också en del i den lokala turistnäringen.Regler och byråkratiskt krångel som inte upplevs sommotiverat hindrar en positiv utveckling av denna näring.Några remissinstanser avstyrker att en allmän avgift införs.Riksrevisionsverket pekar på kontrollsvårigheter liksomkustbevakningen och Statskontoret. Fiskevattenägarna ärnegativa.Tveksamhet kan också anföras om avgiften kommer att gede medel till fiskevården som beräknas. Det har anförtsmånga frågetecken kring hur avgiften skall uttaxeras och hurkontrollen skall ske. Även för den som fiskar någon enstakagång skall, enligt förslaget, också en avgift på 100kronor betalas.Fiskevård är viktigt och betydelsefullt. Den bör ha sinförankring lokalt. Avgiftens storlek och hanteringen bör skeutifrån fiskevårdsområdets beslut och intresse. Riksdagenbör av ovan nämnda skäl inte nu fatta något beslut om allmänfiskevårdsavgift. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget om allmän fiskevårdsavgift.
mot · GI02Jo48 · 1995-06-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:231 Allmän fiskevårdsavgift m.m. liberalerna avvisar regeringens förslag attinföra en allmän fiskevårdsavgift. Det finns enligt våruppfattning starka både principiella och praktiska argumentmot att införa en sådan avgift.Enligt regeringens förslag kommer en avgift att gälla alla,också vattenrättsägarna. Detta innebär ytterligare ett försökfrån socialdemokraterna att göra inskränkningar iäganderätten. Enligt vår uppfattning är det självklart attvattenrättsägarna utan avgift skall förfoga över fisket på sittvatten.Som alltid medför dock äganderätten också ett ansvar.Genom att avvisa förslaget om en allmän fiskevårdsavgiftmarkerar vi också att det är vattenrättsägarna som enskilt,eller tillsammans inom ramen för ett fiskevårdsområde, haransvar för vården av fisket och vattenmiljön. För att kunnafullgöra detta ansvar har vattenrättsägarna möjlighet attbestämma att fisket skall upplåtas mot avgift genomförsäljningen av fiskekort.En allmän avgift av det slag som regeringen föreslår kanockså avvisas av praktiska skäl. Själva avgiftsuppbördeninnebär kostnader och byråkrati men framförallt kommerkontrollen att avgiften efterlevs i praktiken att bli närmastobefintlig. är ett stort land med långa kuster ochtiotusentals sjöar och vattendrag där det bedrivs fritidsfiske.Bara vid en bråkdel av dessa kommer det att kunna företasnågon kontroll över att alla som är (skallfiskare i tveksam ålder bära legitimation?) och håller i ett spöhar betalt avgift. Det finns anledning att utgå från att intressetfrån andra fiskare eller vattenrättsägare att kontrollera att denstatliga avgiften erläggs är betydligt lägre än vad intresset äratt kontrollera försäljningen av fiskekort. Varje gångriksdagen överväger att införa en sanktionerad avgift måsteockså utgångspunkten vara att efterlevnaden skall vara totaloch kontrollen effektiv. Om lagstiftaren inte tror att så blirfallet bör man avstå från avgiften eftersom dess införande dåbara bidrar till att skapa löje och undergräva den allmännarättsmoralen.Det främsta hotet mot fisket utgörs av spridning avmiljögifter, övergödning och försurning samt utfiskning.Dessa hot, mot fisket och vår miljö, måste hanteras inomramen för ett effektivt och internationellt miljöarbete. Dethandlar om förbud att använda de farligaste ämnena, omekonomiska styrmedel för att stimulera miljövänligareproduktion om internationellt bestämda fiskekvoter etc. Närregeringen föreslår att inkomsterna från avgiften skallanvändas till fiskevårdande uppgifter är det alltså ingenlösning på de verkliga hoten mot fisket. En fiskevårdsavgiftkan aldrig annat än på marginalen få någon betydelse förfiskevården. Denna måste därför istället betraktas som engemensam angelägenhet för vår framtid och för vår miljö.Detta åligger inte bara fiskarna att ta ansvar för utankostnaderna för detta skall bestridas av budgetmedel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1994/95:231.
mot · GI02Jo49 · 1995-06-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:231 Allmän fiskevårdsavgift m.m. Regeringen föreslår i propositionen att en allmän,obligatorisk fiskevårdavgift införs från ,som kommer att omfatta allt svenskt fiske, insjöar som hav.Olika årsavgifter kommer att tas ut. förhandredskapsfiske, för fiskande med andraredskap, för licensierade yrkesfiskare. Den somfiskar på eget vatten skall erlägga en avgift på perår.Fiskevårdsavgiften kommer att uppfattas som en skatt ochkommer därför inte att få det syfte som regeringen har tänktsig. En skatt som är omöjlig att kontrollera inger ingetförtroende hos människor för lagstiftaren.En allmän fiskevårdsavgift kommer också att medföraomfördelningseffekter mellan olika kategorier fiskande ochlandsdelar i en omfattning som svårligen låter sig motiverashos dem som upplever sig som förlorare i det föreslagnasystemet.Det finns ett mycket stort antal fiskevårdsområdensom fungerar mycket bra. De fiskande vet att med de pengarhan eller hon betalar för sitt fiskekort utförs ett arbete somgagnar ett framtida fiske.Det mest osmakliga och irriterande i propositionen är,enligt min mening, att den som fiskar på sitt eget vatten skalltvingas betala en skatt till staten.Att så plötsligt upphäva en urgammal hävd kan inte varrimligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag till allmänfiskevårdsavgift.