mot · GI02So485 · 1995-01-25 00:00:00 — Vårt land har haft och har en god sjukvård, men under desenaste åren har s.k. effektiviseringar och neddragningarvarit kännetecknet för svensk sjukvård. I anservi att vi både nått och passerat smärtgränsen. harstatsbidragen till landstingen minskat kraftigt. Som följd avde statliga besparingarna har landstingen tvingats till kraftiganedskärningar vilket medfört att 10 000-tals arbetstillfällenförsvunnit från vården som vården blivit lidande.SmåsjukhusenDe kraftiga besparingarna som till stor del beror på statensminskade landstingsbidrag har lett till att verksamhetenpå många av landets småsjukhus hotas. Eftersom det inte gåratt spara mer ute på klinikerna så tvingas landstingen tillnedskärningar som riktas direkt mot dessa sjukhus.Meningarna om småsjukhus går starkt isär. Det finns desom hävdar att små sjukhus kan vara farliga. Andra anser attdet lilla välskötta akutsjukhuset står sig väl i jämförelse meddet större. Men det går inte att generellt säga att en vissstorlek av sjukhus är bäst. Det finns bra och mindre brasjukhus i alla storlekar. Det är viktigt i bedömandet av ettsjukhus att det bedrivs ett bra arbete av kunnig ochomvårdnadsinriktad personal och att den personalenremitterar komplicerade fall till rätt vårdnivå. Det här ärbedömningar och ett ansvar som vilar på varje enskiltlandsting. Vi anser att små väl fungerande sjukhus ska hamöjlighet att överleva åtstramningstiderna och det innebäratt staten måste öka sina bidrag till vården.Vi beundrar och stöder den lokalbefolkning som kämparför bibehållen bra lokal sjukvård.Vi har full förståelse för attde värnar om de lokala sjukhusen och om den speciellaomvårdnad och trygghet ett sådant sjukhus kan ge.Småsjukhusen ger också viktiga lokala arbetstillfällen.Tyvärr verkar det som om politiker på alla nivåer har väntdövörat till när befolkningen uttalar vikten av att få behålladen lokala sjukhusvården.ArbetslöshetenVi är väl medvetna om att ny operationsteknik och andralandvinningar inom vården medfört att vårdtiderna blivitkortare och det tycker vi är bra. De vårdanställda som blivitövertaliga på grund av dessa förändringar anser vi bordeanvändas för att korta vårdköer och höja omvårdnaden istället för att friställas. Det är oförlåtligt att flytta motiveradvårdpersonal från deras viktiga och meningsfulla arbeten tilloffentliga sektorns dyra och inproduktiva del,arbetslöshetskön.Vårdfacket har gjort beräkningar som visat att samhälletinte gjort/gör någon ekonomisk vinst på neddragningarnainom vårdområdet. Vi och många med oss, framför alltvårdpersonal, har sett hur de genomförda neddragningarnadrabbat patienterna, vårdköerna har ökat och korridorvårdenhar på många ställen blivit regel snarare än undantag; på endel avdelningar är dagrum och sköljrum ständigt belamrademed sängar. Det är inte heller ovanligt att patienter puffas utfrån sjukhus någon dag tidigare än tänkt för att bereda platsför nya patienter. Personal har även vittnat om att de intehinner med patienterna på ett acceptabelt sätt; de känner sigdärför otillräckliga och slitna och mår mycketdåligt.Avsaknaden av helhetssyn har medfört att det som sparatspå vårdsektorn får staten sedan dyrt betala för ökadarbetslöshet och ohälsa bland vårdpersonal.Svenska folket har varit observanta och reagerat på degenomförda neddragningarna och har gettuttryck för att vården är viktig och att de värderar denoffentliga vården så högt att de är villiga att betala mer tillsjukvården, men då ska pengarna vara öronmärkta till vård.Det är en samhällsförlust att betala folk a-kassa närövertalig personal i stället kan användas till detförebyggande arbetet, till rehabilitering och bibehållen ellerförbättrad vård/omvårdnad. Resurser från a-kassan bördärför överföras till landstingen så att planeradeuppsägningar kan undvikas, vilket i princip innebär ettuppsägningsstopp.Framtida vårdbehovDet är ett känt faktum att vi får fler och fler äldre och attdet medför ett ökat vårdbehov inom en sektor som är mycketpersonalkrävande. Det finns därför all anledning att påminnaom detta i av ständiga nedskärningar.Delfinansiering av vårdenMer pengar behövs till vården, men att i dagens besvärligaekonomiska situation kräva nya extra pengar till vårdsektornär inte realistiskt utan att ge klara besked om finansieringen.Som en del i finansieringen av vården anser vi att deverksamheter som orsakar vård ska vara med och betalavårdkostnaderna. Exempelvis kemikalier, trafik, alkohol ochtobak. Vissa direkta vårdkostnader är kända. Enligt uppgiftfrån landstingsförbundet så beräknas de årliga direktavårdkostnaderna för trafiken vara ca 1 100 miljoner, förtobaken ca 1 100 miljoner och för alkoholen ca 7 000 -- (de totala samhällskostnaderna föralkoholen är enligt nykterhetsförbunden beräknade till 100miljarder).Det är viktigt att vården tillförs mer medel och att det somorsakar vård bidrar med finansieringen. Utöver de exempelvi visat på och som går att avgiftbelägga omgående, så anservi att den här finansieringsmodellen går att utveckla. Mångafler företeelser som orsakar sjukdom och vårdkostnader kanbakas in i systemet. Dålig arbetsmiljö är ett sådant exempel.De nya avgifter/ skatter som tas ut kan kallas vårdavgift ellervårdskatt för att tydliggöra och påminna om sambandet.I den här motionen pekar vi ut det mål vi vill nå. När detgäller hur vägen dit ska se ut och storleken på de avgiftersom ska tas ut, så vill vi ha stor öppenhet för att diskutera debitarna med övriga partier.Vi har råd med vård och den vården vill vi delfinansieragenom att de som orsakar vårdkostnader skall vara med attbetala. anser därför att producenter ochimportörer av alkohol och tobak måste ta ett större direktkostnadsansvar för de externa effekter som derasverksamheter ställer till. De bör kunna åläggas en avgift somskall bekosta de sjukvårdskostnader som deras produkter gerupphov till. Men medlemskapet i EU kan försvåra införandetav sådana avgifter. bör arbeta för att dessamöjligheter skapas.Ett alternativ är att höja tobaksskatten , vilket skullefinansiera de direkta vårdkostnader som tobaken orsakar.En höjning av bensinskatten skulle kunna finansiera dedirekta vårdkostnader som trafiken orsakar. Ett annatalternativ är att vårdkostnaderna för trafikolyckor läggs påtrafikförsäkringen.När det gäller alkoholen så är kostnaderna för vård så högaatt det endast är möjligt att till en viss del finansiera dessagenom särskild avgift. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att resurser från a-kassan böröverföras till landstingen, så att planerade uppsägningar kanundvikas,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheterna att låta producenteroch importörer betala en avgift för att finansiera de kostnadersom deras verksamheter skapar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skatt/avgifter skall tas ut frånde verksamheter som orsakar vårdkostnader, för attdelfinansiera det förebyggande arbetet, vård, förbättradomvårdnad och rehabilitering,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt landstingen, samt den vård som är berättigad tillstatsbidrag, bör tillföras extra medel för att stärka detförebyggande arbetet, vården, omvårdnaden ochrehabiliteringen,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de statliga bidragen till landstingen så snart som möjligtbör återfå nivå.2