mot · GI02Ub705 · 1995-01-25 00:00:00 — Statliga högskoleresurser i regionalt perspektiv är från en fullvärdig medlem iEuropeiska unionen. En betydelsefull konsekvens av detta äratt regionerna själva kommer att få ta ett större ansvar för sinframtida utveckling, och för marknadsföring av sig själva.En viktig uppgift för staten i detta nya perspektiv är att gelikvärdiga utvecklingsförutsättningar för landets regioner.Den primära metoden för detta är fördelning av statligamedel för utbildning och forskning och förinfrastruktursatsningar av annat slag.Nyligen har beredningen för statsbidrag och utjämning ikommunsektorn avgivit ett betänkande (SOU 1994:144). Degrundläggande tankar som förs fram av beredningen är att gesamtliga kommuner och landsting likvärdiga förutsättningar.Därför läggs förslag som leder till utjämning av såvälkostnader som intäkter. När det gäller statsbidragen anserdock beredningen att dessa skall fördelas efter antaletinvånare i landet. Grundidén är att, oavsett var i landet manbor, man skall värderas lika. Staten har enligt beredningenansvar för att hela landet skall ha likvärdiga förutsättningarför utveckling. Enligt vår mening bör samma förutsättningargälla också inom högskoleundervisning och forskning.I budgetpropositionen, bilaga 9, diskuteras den regionalafördelningen av högskoleresurserna. Där hävdas attStockholmsregionen är dåligt försörjd vad gäller tillgång tillhögskoleutbildning. Vid en summering av de statligaanslagen till högskolor för forskning och utbildningframkommer att det finns en regional obalans ianslagsfördelningen:Invånar-Forsknings-Total''Fria hög-antalbudget,högskole-skolor''kr/invbudgetkr/inv (CTH,kr/inv**HiJ, HHD)****4,057971 83320 + SödertörnStockholm1,711 0212 26920 + SödertörnVästsverige1,853991 123428Sydsverige1,735451 55078Norrland0,947111 940*) högskoleregion är inkluderad**) Här inkluderas regionala högskolor och småhögskolor iStockholm (typ och dramatiska institutet, därmotsvarigheten ingår i GU)***) Total budgetSom framgår av tabellen finns en kraftig regional obalansvad gäller de statliga högskoleresurserna. harsåledes betydligt mindre anslag än övriga landet. I synnerhetär anslagen mindre än i Stockholmsområdet.Förutsättningarna för en långsiktigt bra utveckling förSveriges olika regioner i en alltmer vidgad internationellmiljö är att alla ges likvärdiga förutsättningar. Som framgårovan råder inte detta förhållande . I ett flertal jämförelserhar fått sämre utvecklingsförutsättningar änandra regioner. Detta trots att genom ett flertalinitiativ visat sin vilja att utveckla ett fruktbärande regionaltsamarbete.Eftersom dagens, och i än högre grad morgondagens,näringsliv kommer att bygga på närhet mellan företag, högreutbildning och forskning är det nödvändigt att statligafördelningssystem bygger på likställighetsprincipen. Det ärdärför nödvändigt att i ett kort perspektiv säkerställa enrimlig rättvisa i fördelningen av högskoleresurser i Sverige.En satsning på ytterligare högskoleutbildning bör ske iVästsverige. I ett längre perspektiv bör ett nyttfördelningssystem utvecklas som bygger på sammastandardkostnadsresonemang som föreslås för denkommunala sektorn. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare satsning påhögskoleutbildning i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av ett nyttfördelningssystem för statliga högskoleresurser.