mot · GI02L802 · 1995-01-25 00:00:00 — Immaterialrättsliga aspekter på universitetsforskning Under den gångna mandatperioden har regering ochriksdag fattat ett antal beslut som alla bidragit till att förbättrainnovationsklimatet i . Teknikbrostiftelserna har t.ex.inrättats för att öka det kommersiella utbytet mellanhögskolor och näringsliv. Utbytet skall vara dubbelriktat ochpå sikt höja kompetensnivån i svenskt näringsliv och ökaintresset för de kommersiella möjligheterna i vår forskning.I det sammanhanget kommer patent och patentlagstiftningatt ha mycket viktiga funktioner att fylla. De produkter somuniversitetsforskningen resulterar i har blivit allt merkomplicerade och med ett allt högre kunskapsinnehåll.Därmed har också frågan om vem som äger kunskapen fåttökad aktualitet.Patent- och registreringsverket har i en promemoria Rättentill universitetslärares uppfinningar aktualiserat ett antalproblem i detta sammanhang. Vi vill med denna motion deltai den diskussion som förhoppningsvis skall leda fram till debeslut som behöver fattas.I den svenska univeritetsforskningen är tillämpningen avimmaterialrättsskyddet, framför allt patent, för resultat avstatligt finansierad forskning ringa eller obefintligt. Dettasamtidigt som den ekonomiska betydelsen av patent ansesvara i ökande. Den låga nyttjandegraden anses kunnamedföra att forskningens påtagliga resultat i form av nyaeller förbättrade produkter, nyföretagande och ökadsysselsättning går förlorade för landet. Det finnsuppmärksammade exempel på att resultaten i stället genomlicensiering kommit andra länder till godo.Den fråga som aktualiseras är om gällande lagar ochförordningar hindrar eller befrämjar innovationsklimatet.Ett flertal andra länder har andra lagsystem som geruniversitetet rätten till lärarnas arbetsresultat, t ex ,, och i viss mån . I har dettamedfört en explosionsartad ökning av universitetenspatentering, de har 15-faldigats . I harlagen om rätten till arbetstagares uppfinningar ett utsagtundantag för lärare vid universitet och högskolor.Motiveringen för lärarundantaget har varit den akademiskafriheten. Den fria vetenskapliga forskningen skulle hämmasav att forskningen inte fick bedrivas under visshet attarbetsresultatet fritt får förfogas över av respektive forskare.Vidare ansågs den administrativa organisationen vidlärosätena inte lämpad att tillvarata och utnyttja de anställdasuppfinningar. Något behov för staten att överta dessauppfinningar ansågs inte heller föreligga.De faktorer som talar för att en förändring bör övervägasär immaterialrättigheternas ökade betydelse och användning,den tilltagande licenshandeln och de marknadsförluster somden nuvarande situationen medför.Vid universitet och högskolor är genom öppenheten, denakademiska friheten, forskarutbytet med kollegor m.m. allaforskningsresultat lättillgängliga för alla, oberoende avnationalitet. De kan utnyttjas praktiskt taget ohämmat förstrategisk uppbyggnad av nya marknader så längeimmaterialrättens enda bidrag är att inte komma tillanvändning.Inom EU har de olika ramprogrammen för forskning ochutveckling blivit mönsterbildande på detta område. Det ärEU:s uppfattning att de skyddsvärda resultat som genererasinom deras FoU-program i görligaste mån skall bli föremålför immaterialrättsligt skydd. Kommissionen skall se till attkunskap som lämpar sig för spridning enligt de kontraktuellavillkoren sprids eller publiceras antingen av kommissioneneller av dess medparter utan andra begränsningar än de somföljer av behovet att skydda immateriell eller industrielläganderätt eller legitima kommersiella intressen.Det är flera frågor som man måste ställa sig när manplanerar att genomföra olika åtgärder på detta område. Fördet första måste frågan ställas om syftet är att bidra tillutbildningens och forskningens finansiering eller om syftetär att genom ökad patentering och licensiering ökasysselsättningen och behålla arbetsuppgifterna inom landet.För det andra måste ställning tas till den grad av styrning somanses lämplig för att uppfylla syftet. Hur mycket kanåstadkommas på frivillig samverkansväg och hur mycketmåste göras obligatoriskt? Krävs lagändringar för attmöjliggöra något av detta?Utfallet av de frivilliga samverkansformer mellanforskning och näringsliv som med stor säkerhet blir resultatetav inrättandet av teknikbrostiftelserna, de strategiskaforskningsstiftelserna och Innovationscentrum kommer attföljas med stort intresse. Det är viktigt att det finns enberedskap för, om det visar sig nödvändigt, att kompletteradessa effekter med de nödvändiga förändringarna ilagstiftningen. uttalade den dåvaranderegeringen att den hade för avsikt att ta initiativ tillförändringar som förstärker universitetens intresse för attutnyttja forskarnas resultat. Detta arbete får inte avstanna.Den tidigare omnämnda PRV-promemorian innehåller mängd uppslag som bör övervägas i detta sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de immaterialrättsliga aspekterna påuniversitetsforskningen.