mot · GI02Ub321 · 1995-01-25 00:00:00 — Behovet av forskning inom skolans verksamhet är stort.Den utvecklingstakt som råder och de stora förändringarsom sker i samhället gör att skolan ofta hamnar steget efter.Detta gäller inte minst på det tekniska området och iinternationaliseringssammanhang. uppfattningär att forskningen skall byggas på långsiktiga satsningar. Ettutökat utrymme skall ges till forskning som syftar tillutveckling av begrepp och begreppssystem, användbara föratt förstå och ge perspektiv på skolans verksamhet ochförutsättningar. vill koncentrera sig på ettbegränsat antal forskningsmiljöer eller nätverk av forskare.Detta är i sig gott och väl. Det finns dock en kreativitet utei skolverksamheten som måste få stimulans att utvecklas.Detta gäller en mångfald av olika intresseområden. Ofta enskilde läraren som skulle vilja börja forska för detdirekta fältarbetet inga sådana möjligheter.Forskningsrådsnämnden har till uppgift att ta initiativ tilloch stödja forskning som är viktig för samhället. Det ärockså som skall främja informationom forskning och forskningens roll i samhället. Nämndenskall kunna fungera som plattform för en dialog mellanforskningen och samhället. Barn och ungdom är enprioriterad målgrupp. vill bl astödja utvecklingen av metoder som syftar till ett forskandearbetssätt i skolan.Trots möjlighet till forskningsbidrag är verksamheten förliten för att den skall nå mer än en ytterst liten grupp avlärare. Flera lärare påbörjar studier mot forskning, men haringa ekonomiska möjligheter att fortsätta. Värdefull samladkunskap kommer då inte den direkta skolverksamheten ellerandra människor till nytta.Skolverket trycker i ''Fördjupad anslagsframställning,Forskning 1993/94--1995/96'' på att forskningen måsteorganiseras så, att forskare kan ställa kunskap till förfogandei en dialog med verksamma inom skolan, förtroendevaldaoch föräldrar: ''där uppgiften är att förklara sammanhangoch ge kunskap som vidgar deras möjligheter att bedömasina egna handlingar och föreställningar.'' Man vill kommaifrån små och tidsbegränsade projekt till mer omfattandesatsningar på ett mindre antal kunskapsområden åt gångensamt på kompetenta forskare. är självt medvetetom att detta också medför att färre problem behandlas inomforskningsprogrammets ram, och att konkurrensen blandforskare om medlen som står till förfogande ökar. Det finnsalltså ingen öppning för lärare på fältet som vill kombinerasin lärarverksamhet med forskning från den direktaskolsituationen.David , professor vid ,som efter ett uppdrag från belyst svenskskolforskning säger bl a: ''... till följd av styrning mot vissaområden av intresse för finansiären kommer andra som ärväsentliga för den disciplinära utvecklingen att försummas. ''Det finns också en stark bindning mellan forskning ochläroplaners utveckling och förverkligande. Nästa problem äratt decentralisering inte växte fram från periferin, utan blevett åliggande från centrum. I samband med detta skiljsforskning från utvecklingsarbete. menar med dettabl a att lärarna inte förutsätts reflektera över sin erfarenhetoch utveckla sina kunskaper. Forskningen kommer attutveckla kunskap och det blir skolan som ''gör'', vilket ledertill en åtskillnad. Hamiltom hävdar också en professionellkod på en moralisk/ etisk grund.Eftersom kunskapsutveckling är en gemensamangelägenhet för forskning och praktik, måste samverkanförbättras. Forskningen måste i större utsträckning än idaganvända lärarnas erfarenheter och enskilda lärare måste fåmöjlighet att forska. Ansvaret för forskarutbildning haruniversitet och högskolor. Stimulans till större intresse förforskning hos lärare bidrar också automatiskt till attspridningen och nyttjandet av de forskningsresultat somfinns ökar. Det gäller att skapa förutsättningar för en dialogeller kommunikation mellan forskare och andra. Här harskolledare en stor uppgift, vilket gör att skolledarna måsteha information om forskning och stimuleras i sitt ledarskap.Det är viktigt att undersöka intresset för forskning hoslärare. Antalet doktorandplatser bör vara mera flexibelt, såatt inte en väntan skall kunna uppstå. Denna tidkan göra att samhället mister en intresserad forskarkapacitet.Forskningen vid mindre och medelstora högskolor skallfortsatt förstärkas. Med hänvisning till de anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade möjligheter till forskarutbildningoch forskning för lärare.