mot · GI02Sf635 · 1995-01-25 00:00:00 — har på några få årtionden utvecklats från ett i stortsett homogent samhälle till ett land där fler än hundra språktalas. Detta har skett i stort sett utan allvarliga konflikter.Invandrare har berikat kulturlivet och står bakom månganystartade småföretag. Vi har i huvudsak kunnat stå emotfrämlingsfientliga och rasistiska strömningar.Internationellt har betraktats som ett mönsterlandnär det gäller att ta emot och integrera invandrare. 1992 fickSverige det tyska prestigefyllda . Detårets pristema var ''Att leva tillsammans i ett mångkulturelltsamhälle''. Juryn hade tagit fasta på långsiktiga ochi ett europeiskt perspektiv förutseende invandrarpolitik.Samtidigt kan vi inte blunda för att invandrare har svårt attkomma in i det svenska samhället och i allmänhet är merutsatta än befolkningen i övrigt. Det finns en uppenbar riskatt invandrare i fastnar i arbetslöshet. De riskerar istörre utsträckning än svenskar att drabbas av vad man kankalla för utanförskap. Allt detta kan i sin tur lätt leda, intebara till dålig ekonomi, utan också till missbruk, kriminalitetoch social utslagning. Det sociala arvet förs ofta vidare frånföräldrar till barn.Under senare år har det kommit flera signaler som varnarför att detta håller på att ske. Dessutom är det så attskillnaderna mellan invandrare och svenskar ökar. Det ärsärskilt oroande att denna utveckling pågick även under1980-talet då den svenska ekonomin gick för högtryck. ''Social rapport '' från bekräftardenna bild. I rapporten ges en beskrivning och analys av hurolika gruppers sociala förhållanden utvecklats. Tonviktenligger på människors materiella villkor, dvs. arbete, ekonomioch boende. En av styrelsens allmänna slutsatser är, att vissagrupper i befolkningen -- ungdomar, ensamstående föräldraroch vissa invandrarkategorier -- har svaga resurser på så gottsom samtliga områden. Dessa gruppers materiella standardförsämrades , dvs. mellan1980 och 1991.Problemen finns där. Men de skall inte överdrivas. Iblandgör man ''invandrarproblem'' av sådant som egentligenborde kallas något annat, eftersom det inte har medinvandrarskap att göra. Folklivsforskaren , blandandra, har påpekat detta. Han menar att kategorin''invandrare'' ofta är godtyckligt vald. tarbrottsligheten som exempel. Den är större hos män än hoskvinnor och större i städer än på landet -- utan att någonkommer på tanken att sätta in några brottsförebyggandeåtgärder mot ''män'' i största allmänhet eller mot''stadsbor''. Och när det gäller sjukskrivningar vore deträttare att konstatera, att sjukskrivningar är vanligare blandpersoner som lever under sämre ekonomi eller socialaförhållanden än andra -- oberoende av vilket land de kommerfrån.Det gäller alltså att inte förstora olika problem -- utan attför den skull förneka att just invandrare på många områdenmöter betydligt större svårigheter än andra. Många frågar sigvarför det blivit så här. En del anser att invandrarpolitiken,särskilt när det gäller flyktingmottagningen, är förpassiviserande. Att det är för mycket bidragstänkande ochför mycket omhändertagande. Det sägs att de invandrare somklarat sig bäst i är de som kom innan vi hade någoninvandrarpolitik alls. Sedan finns det de som hävdar attsamhället gör alldeles för lite. Det behövs mer resurser ikommunerna för svenskundervisning,hemspråksundervisning, stöd till invandrarungdomar,projekt för att bryta många invandrarkvinnors isolering,projekt för äldre invandrare och projekt för samverkanmellan invandrare och svenskar.Vår uppfattning är att samhället -- stat och kommun -- haransvar för att erbjuda invandrarna en god introduktion iSverige. Detta innebär svenskundervisning med hög kvalitetoch när det behövs också effektiva arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som ett trappsteg in på den svenskaarbetsmarknaden.Vi behöver också en övergripande politik som främjar enmångfald där invandrarnas särskilda bakgrund ocherfarenheter tas till vara. Kulturpolitik, utbildningspolitikoch näringspolitik etc. skall ha en mångkulturell inriktning.Redan den borgerliga regeringen tillsatte en bredparlamentarisk utredning med uppgift att bl.a. se överinvandrarpolitiken. Efter regeringsskiftet ändrades formernaför utredningsarbetet, och arbetar en särskild utredningmed ansvar enbart för invandrarfrågorna. Utredningen har och strategiskt viktig uppgift framför sig. Men även iden dagsaktuella politiken finns det anledning attuppmärksamma invandrarfrågorna . Folkpartietvill med denna motion sätta fokus på några av de frågor somvi menar är mest väsentliga. Vi vill också försöka visa hurvi tror att de invandrarpolitiska målen -- valfrihet, jämlikhetoch samverkan -- kan sättas . I principmenar vi att målen är relevanta.Kraften i det mångkulturella samhället måste tas till varaoch utvecklasDet har aldrig varit ett uttalat mål i svensk politik att ha ettmångkulturellt samhälle. Utvecklingen har helt enkelt lettoss till det mångkulturella samhälle vi har . Om detta ärbra eller dåligt kan man kanske diskutera, men det saknaregentligen intresse.Nu handlar det om att ta till vara de möjligheter och denskaparkraft som uppstår när människor med olika bakgrundmöts. Det innebär inte att vi skall idyllisera detmångkulturella. Det finns många svårigheter och grogrunderför konflikter. Dessa kan uppstå på grund av fördomar ochoförstånd men också av reella politiska, kulturella ellerreligiösa motsättningar.En framgångsrik invandrarpolitik innebär att alla -- såvälsvenskar som invandrare -- accepterar att vi lever i ett öppetsamhälle med gemensamma normer. Svensk lag gäller föralla -- alla skall ha samma rättigheter, skyldigheter ochmöjligheter.En viktig uppgift för invandrarpolitiken är att motverkafrämlingsfientlighet och rasism.Invandrarna har tillfört det svenska samhälletmångfald och kreativitet. Vår svenska kultur har berikats ochkompletterats.Det finns de som är rädda för invandring därför att de trordet specifikt svenska blandas ut och utarmas. Den oronmenar vi är helt felaktig. Tvärtom förstärker och berikarolika kulturer varandra.Vi liberaler eftersträvar, liksom många generationer föreoss, en kulturell växelverkan och ett kulturutbyte med andraländer. Betydande impulser har under alla tider kommit tilloss genom invandringen. Man kan säga att med invandrarnahar vårt kulturella kapital ökat. Skall vi lyckas utvecklasamhället krävs en politik som stimulerar mångfald ochvalfrihet både för svenskar och invandrare.Diskriminering när det gäller bostad, utbildning eller jobbmåste motverkas. Det behövs att vi visar vidsynthet i våravärderingar och tolerans både hos invandrare och svenskar.Svenskar och invandrare måste leva med varandra intebredvid varandra.Goda kunskaper i svenska -- en förutsättning förintegrationDet går inte att delta i samhällslivet i utan rimligakunskaper i svenska. Därför måste vi kräva att invandrare lärsig behärska språket. Alla invandrare måste erbjudassvenskundervisning av god kvalitet. Mot den här bakgrundenär det särskilt allvarligt när Sfi-undervisningen får kritik frånolika håll, bl.a. från revisorer.En bra Sfi-undervisning måste snabbt erbjudas allainvandrare. Den måste också vara flexibel, så att denanpassas till individens nivå. De som har förkunskaper ochmöjlighet att studera intensivt skall självfallet kunna göradetta medan de som måste starta på en lägre nivå och behöverlängre tid skall få de möjligheterna. beslutadevåren efter förslag från den borgerliga regeringen attskärpa kraven för Sfi-undervisningen (Sfi = Svenska förinvandrare).Kommunerna skall senast efter inflyttningerbjuda Sfi. Betyg skall ges. Centrala prov skall hållas för attupprätthålla kvalitet och ge underlag för betygssättning.Lärarna har nyckelrollen. Därför måste vi slå vakt omlärarnas kompetens och se till att lärarutbildningen ständigtutvecklas -- för en framgångsrik undervisning av såvälinvandrareleverna i skolan som de vuxna invandrarna.Det är viktigt att de kommunala myndigheterna som haransvar för invandrarnas introduktionsperiod aktivtsamarbetar med myndigheterna på arbetsmarknadsområdet.Sfi-undervisningen bör kombineras med ettutbildningsprogram som förbereder inträdet påarbetsmarknaden. Större krav bör ställas på kommunerna attintroduktionsprogram genomförs. I vår flyktingmotion harvi föreslagit att skall kunna innehålla en delav den statliga introduktionsersättningen ifall en kommunbrister i sina introduktionsprogram.Fotfäste på arbetsmarknaden är grunden för integrationVår utgångspunkt är att invandrare som kommer tillSverige skall integreras i det svenska samhället -- inteassimileras. Att ha ett jobb är en viktig förutsättning för enlyckad integration. Någon verklig jämlikhet mellaninvandrare och svenskar är knappast möjlig så längearbetslösheten bland invandrare ligger , förvissa nationaliteter uppåt 60 procent.Arbetslösheten är högre bland utländska medborgare änbland svenskar, men varierar kraftigt mellan olikainvandrargrupper. Lägst förvärvsfrekvens och högstaarbetslöshet finns i gruppen arabisktalande och afrikanskainvandrare. Medan situationen är bättre för andrautomnordiska medborgare och betydligt bättre förinvandrare från de nordiska länderna.Så här har det inte alltid varit. varutlänningarnas genomsnittliga förvärvsfrekvens högre änden totala befolkningens. Förvärvsintensiteten hos utlänningarfortsatte att vara hög, men arbetslösheten började att bli ettstörre problem för utlänningar än för andra. Under 1980-taletförvärrades problemen. Förvärvsintensiteten var lägre ocharbetslösheten högre än för befolkningsgenomsnittet.Varför har invandrare svårare att få jobb ? Förklaringartill att invandrare verkar ha svårare än någonsin att få in enfot på arbetsmarknaden -- eller slås ut frånarbetsmarknaden -- kan sökas på flera håll:Tillväxttakten iden svenska ekonomin är lägre nu än den var fram till mittenpå 70-talet, då ekonomin växte med i genomsnitt fem procentper år. Efterfrågan på arbetskraft är generellt lägre.Arbetsmarknaden har genomgått en strukturomvandling somminskat efterfrågan på den typ av arbetskraft som lätt fickjobb . Då sög industrin upp utländskaarbetare, som kunde gå direkt in i produktionen utan störrekunskaper i svenska. När sedan industrisysselsättningenstagnerade och expansionen i stället kom att ligga inom denoffentliga sektorn blev det svårare för invandrare att ta sig inpå arbetsmarknaden. Arbeten inom service, vård och omsorgställer ofta krav på god kommunikation. Kunskaper i svenskaär då viktiga. Andelen sysselsatta i industrin var ibörjan av 60-talet; 1990 hade andelen sjunkit till 29 procent.Dessutom har det även inom industrin skett enstrukturomvandling, i riktning mot mer högteknologisk,kunskapsintensiv produktion. Rätt utbildning och godakunskaper i svenska har blivit viktigare även inomindustrin.Invandringsmönstret är ett annat nu än . Då hade vi arbetskraftsinvandring. Många svenskaföretag sökte arbetskraft utanför . Dessa invandrarevar en förutsättning för utvecklingen av som en starkindustrination. Människor kom då hit i det uttryckliga syftetatt arbeta. dominerar flykting- och anhöriginvandring.Väntan på beslut om asyl eller uppehållstillstånd har förmånga varit lång, vilket bidragit till passivisering ochförlorad yrkeskompetens.Storföretagen ökar knappastarbetsstyrkan. Och på små företag spelar personkontakter enstörre roll vid rekryteringen av ny personal. Invandrarekänner av naturliga skäl färre personer på viktiga ochinflytelserika poster i samhället.En stor andel av deinvandrare som kom hit av arbetsmarknadsskäl fick tungaoch enformiga arbeten. Arbetsmiljöerna var ofta dåliga --både fysiskt och psykiskt. Därför har många drabbats avarbetsskador som inneburit att de inte kunnat fortsätta arbetasom . Samhällets förmåga och insikt ominvandrarnas -- särskilt kvinnornas -- problem har varit dålig.Därför har inte rehabiliteringsinsatser satts in eller pårätt sätt. har medvetenheten och kunskapernaökat. Med skördar vi tyvärr frukterna av bristen påtidiga insatser. Många har slagits ut från arbetsmarknaden.Mer eller mindre medvetna fördomar spelar med allsannolikhet in. Arbetssökande med utländska namn riskeraratt bli bortsorterade på ett tidigt stadium.Vad kan göras för att stärka invandrarnas ställning påarbetsmarknaden? En del saker gjordes av den borgerligaregeringen:Riksdagen beslutade att införa praktik förinvandrare fr o m , som ett nytt arbetsmarknadspolitiskt inslag sompåminner om ungdomspraktiken. Syftet var att invandraremed yrkesutbildning skall få erfarenhet av svenskt arbetslivinom sitt yrke. I genomsnitt 5 000 personer skall under detta budgetår varaengagerade inom ramen för denna praktik. Då varsocialdemokraterna motståndare till invandrarpraktiken. Nuhar de tänkt om -- och säger t.o.m. att densocialdemokratiska regeringen ser positivt påinvandrarpraktiken.Andelen utomnordiska medborgare iarbetsmarknadspolitiska åtgärder skall vara större än derasandel av de arbetssökande. har AMS inte lyckats levaupp till detta -- det är mycket beklagligt. Vi förutsätter attregeringen understryker för AMS att särskilda resurser sättsin så att detta mål kan nås. Invandrarpraktiken är ett sätt attöka invandrarnas andel i de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna.Flyktingmottagningen har förändrats så attpassiviteten kunnat brytas. Asylsökande har rätt att arbeta påden öppna arbetsmarknaden. Väntetiderna har kortats.Enlag mot etnisk diskriminering i arbetslivet har stiftats. Syftetär att ge alla likvärdig chans att konkurrera påarbetsmarknaden. Lagen innebär att arbetsgivare förbjuds attvid en anställning otillbörligt särbehandla personer bl.a.beroende på deras etniska härkomst.AMS har fått extramedel för förstärkta arbetsförmedlingsinsatser för flyktingaroch invandrare. Detta för att arbetsförmedling för invandrareoch flyktingar ofta är mer tidskrävande och ställer särskildakrav på åtgärder och kunskaper än annatförmedlingsarbete.Rekryteringsstödet har höjts. Vidanställning av flykting eller invandrare som behöversvenskundervisning får förhöjt rekryteringsstöd lämnasunder , förutsatt att den anställde får växla mellansvenskundervisning och arbete.Arbetsgivarnas ochförsäkringskassans ansvar för rehabilitering av anställda somvarit på väg att lämna arbetsmarknaden har tydliggjorts.Därmed har relevanta insatser kunnat göras.Viktigt för framtiden:Allra viktigast för alla arbetslösa,såväl svenskar som invandrare, är att ekonomi ärstark, att vår produktion av varor och tjänster sker tillkonkurrenskraftiga priser. När investeringar ochsysselsättning tar fart ökar också invandrarnas chanser att fåjobb. Det är dock fel att se invandrarnas svårigheter påarbetsmarknaden enbart som ett konjunkturellt problem.Flera invandrargrupper hade höga arbetslöshetstal ävenunder den senaste högkonjunkturen.Entreprenörskap ochföretagaranda måste uppmuntras. behöver en halvmiljon nya jobb, netto, . Det är i desmå och medelstora företagen de nya jobben måste komma.Och där kan invandrarna vara till stor nytta både för sig självaoch för samhället i stort. Därför är det helt nödvändigt attändra företagspolitiken. I vår småföretagarmotion utvecklasFolkpartiets förslag i den delen.Många invandrarföretagbidrar till en förnyelse av näringslivet genom att de verkar inya nischer och ger upphov till ett utbud av tjänster ochprodukter som inte tidigare fanns på den svenska marknaden.Många invandrare tillför också nytänkande och nyakunskaper, t ex hantverksskicklighet av ett slag som intefanns i landet tidigare. Det gäller att se denna resurs ochuppta den. Säkert kan den utvecklas vidare. Mångainvandrare har kvar värdefulla kontakter i sina hemländer,och goda språkkunskaper som kan utnyttjas vid export tilldessa länder. Även vid bistånds- och hjälparbete bordeinvandrare vara en viktig resurs att utnyttja.Gamlainvandrare som kommer till kanske aldrig kan lärasig att bra behärska svenska. Andra invandrare som varit härlänge kan under ålderdomen förlora sina svenskkunskaper.På våra sjukhus och andra vårdinstitutioner finns mest gamlamänniskor. Det är viktigt att personalen kan ge alla en godvård och omsorg. Då kan personal med kunskap i fleraspråk -- därför att de själva har invandrarbakgrund -- vara enovärderlig tillgång. Regeringen bör uppdra åtinvandrarutredningen att särskilt uppmärksamma dennafråga.En stor andel av senare tids flykting- ochanhöriginvandrare har en god utbildning från hemlandet,men har ändå svårt att hävda sig på den svenskaarbetsmarknaden. Detta slöseri måste upphöra. Närinvandrare med akademisk examen eller en kvalificeradyrkesutbildning går arbetslösa eller har lågkvalificeradearbeten gör samhället en förlust. Denarbetsmarknadsutbildning som erbjuds invandrare måste tasin utgångspunkt i den enskilda personens yrkesbakgrund.Vi föreslår också att akademikerpraktiken skall finnas kvar.Denna praktik är särskilt lämplig för akademiker medinvandrarbakgrund. Vi föreslår därför att den nuvarandeåldersgränsen inte skall tillämpas för invandrare.Invandrarpraktiken måste användas mycket aktivt inomarbetsmarknadspolitiken. Antalet praktikplatser måste öka.Vi föreslår att minst 8 000 arbetslösa invandrare skall kunna beredasmöjlighet till invandrarpraktik nästa budgetår.Studiecirklarär, som också regeringen påpekar, en bra utbildningsform förinvandrare som är studieovana. Därför bör de medel somskall fördelas via till studieförbunden försysselsättningsåtgärder i stor utsträckning ges till dem somhar en verksamhet med särskild inriktning för invandrare.Försäkringskassorna måste ytterligare prioritera invandraresom drabbas av långa sjukskrivningar -- åtgärder måstesättas in tidigare för att undvika att nya grupper slås ut frånarbetsmarknaden.Boendesegregation skall motverkasNär man talar om segregering är det knappast delar avHovås, , eller man syftar på,fastän dessa områden definitionsmässigt måste anses varasegregerade. De betraktas heller inte som problemområden.Inte heller är ett stort problemområde fastänkommundelen är en av de invandrartätaste i mestinvandrartäta kommun (). har numera enstabil befolkning som trivs i sitt bostadsområde. Många avdem som flyttar gör det inom området, eller till angränsanderadhus/grupphusområden. En stor grupp syrianer/assyrierhar rotat sig i området. En förklaring till det är att de fick möjlighet att bygga en kyrka. Vidare ärområdet upprustat, utan att hyrorna för den skullblivit särskilt höga.Segregerat boende är således inte negativt i sig. Problemuppstår när ett område har en stor negativ social rekrytering,när de som bor i området flyttar därifrån så fort de fårchansen, när instabiliteten och otryggheten är stor för bådenya och gamla boende.Det finns illavarslande tendenser till kraftigt ökadutbredning av områden med sociala problem.Det svenska flyktingmottagandet syftar till att spridanykomlingarna jämnt över landet och någorlundaproportionellt efter befolkningen. Många flyktingar ochinvandrare väljer dock att flytta närmare släkt,vänner och andra landsmän. Speciellt är det storstäderna somdrar. I flera av förortsområdena har det ocksåfunnits ett stort utbud av lediga lägenheter vilket underlättatstora omflyttningar. Det är inte ovanligt att svenskar ochetablerade invandrare flyttar ut när nyanlända invandrareflyttar in.Vi skall inte moralisera över att invandrarna vill botillsammans. Det är naturligt att söka sig till en kulturellgemenskap och den trygghet släktingar och vänner kan ge.Det ligger knappast i någons intresse att med hjälp avtvångsmässiga styrmedel hindra boendesegregation.Däremot anser vi att det är angeläget att motverkaomflyttningar av nyanlända invandrare. hardärför i den flyktingpolitiska motionen föreslagit att en''morot'' skall införas så invandrarna motiveras att stanna iden kommun de först placeras.Det är bekymmersamt att det i några förortsområden nuhåller på att utvecklas stora sociala problem. Runt de flestastorstäder i har det länge funnits den här typen av''ghetton'' med förslumning av miljön, storaungdomsproblem, hög kriminalitet och mycket högarbetslöshet. Vi har i lyckats undvika ensådan utveckling. Men verkar den vara på gång. Det ärviktigt att vi angriper problemen på rätt sätt. Eftersomproblemen finns på många håll i kan samarbetetinom EU innebära att länderna gemensamt söker en lösning.Boendeplaneringen måste inriktas på att områden blirattraktiva för både svenskar och invandrare. I ettbostadsområde bör det finnas olika upplåtelseformer såsomt.ex. hyresrätter och bostadsrätter. Hyresvärdar ochkommuner måste hålla uppe underhållet av fastigheterna ochsträva efter en trivsam utemiljö. Den samhälleliga servicen --som post, bank, arbetsförmedling -- måste hållas på en högnivå.Det är också viktigt att vår kunskap om hurboendesegregationen påverkar vårt samhälle blir bättre.Ytterligare forskning kring dessa frågor måste stimuleras.Viktigast är dock att vi håller uppe standarden på skoloroch utbildning. Ungdomarna skall inte komma sämreförberedda för yrkesliv och högre utbildning bara för att dehar ett annat modersmål och för att de växt upp i ettinvandrartätt område. Ett utbud av friskolor ochföräldrakooperativa dagis kan -- förutom andra fördelar -- haförtjänsten att de håller kvar svenska familjer som annarsskulle ha lämnat ett visst bostadsområde.I och på finns exempel påfriskolor som verkar ha en sådan effekt. I de aktuellafriskolorna är andelen svenska barn högre än i dekringliggande kommunala. Man kan tycka att de svenskabarnen behövs i de kommunala skolorna och att friskolornadärför borde förbjudas. Men risken finns då att de svenskafamiljerna flyttar från området, vilket skulle förstärkaboendesegregationen.Vi menar därför att socialdemokraternas försämringar vadgäller rätten att starta privata dagis och hoten att ta bortskolpengen ökar risken att boendesegregationen förstärks.Flera invandrargrupper har också tagit vara på de nyamöjligheterna att starta egna skolor. Detta ökar kraven på denkommunala skolan. Den måste kunna erbjuda något somandra skolor inte har. Den kommunala skolan har fördelenatt den vänder sig till alla elever och detta bör tas tillvara somen konkurrensfördel. Det kanske största problemet iområden med hög invandrartäthet är att skapa en kommunalskola med hög kvalitet.Med flera tiotal olika modersmål och få eller inga svenskaelever blir det svårt att upprätthålla en rimlig standard. Menatt det är svårt är ingen ursäkt för att elever från ettinvandrartätt bostadsområde skall gå ut skolan med sämrekunskaper än de som kommer från i huvudsak ''svenska''områden. Det finns många möjligheter att profilera skolor påett sådant sätt att attraktionskraften hålls uppe för både lärareoch elever. Skolor i invandrartäta områden kan t.ex. satsa påen internationell profilering. Mångfalden av olika etniskagrupper är också en utmärkt bas för kulturella projekt, t.ex.teater, musik och körsång.Flera språk bör kunna finnas med inom ramen för denordinarie undervisningen. Internationella kontakter kanstimuleras med hjälp av datorer och medier, där elevernassärskilda erfarenheter och kontakter kan tas tillvara ochutvecklas. har i vår skolmotion upprepat kravetfrån valrörelsen att målet är att barn i skolan skall få tillgångtill en egen dator. Just för invandrarbarn kunde denmöjligheten få en avgörande betydelse för deras möjligheteratt hävda sig i samhället.Folkpartiets uppfattning är att hemspråksundervisningenär viktig för barn och ungdomar med invandrarbakgrund.Både för att de skall kunna behålla kontakten med sitthemland och sina kulturella rötter. Men också för attunderlätta för barn och ungdomar att lättare lära sig brasvenska.Hemspråksundervisningen har varit föremål för kraftigdebatt . Många vill spara pengar, andra undrarhur denna verksamhet egentligen påverkar invandrarbarnenoch deras skolgång.