mot · GJ02Fi18 · 1995-11-21 00:00:00 — Det är dock inte främst genom nationella ellerstatliga initiativ på området som utvecklingen stimuleras,utan genom att satsa på användarna. Utvecklingen sker integenom att investera i teknik, det är inte denna som driverutvecklingen. sker utvecklingen hos de mindreföretagen, hos användarna, inte främst på universitet ochhögskolor. Även ur detta perspektiv bör förutsättningarna försmå och medelstora företag förbättras. Tre faktorer utmärkerländer som kommer att lyckas inom IT-området, nämligen enhög utbildningsnivå, lång tradition av handel med andraländer och goda telekommunikationer. uppfyllerrelativt väl dessa kriterier. har rättgrundförutsättningar och skulle genom att seriöst satsa på demindre företagen kunna stimulera utvecklingen och skapagoda konkurrensfördelar inom IT-området.En annan framtidssektor är miljö- och energisektorn. Detta områdekommer att kunna utvecklas mycket när vi ställer om samhället till ett resurs-bevarande och ekologiskt synsätt. Omställningen av energisystemet till för-mån för energieffektivisering och utveckling av förnybar energiproduktion ärett område som kommer att dominera förnyelsearbetet. Miljökvalitetssäkringinom den samlade produktionsapparaten är ett annat område, där återvin-ningsindustrin är en viktig del. Mer om miljösektorn under avsnitt 9, Miljö-politik.Utbildning och forskningEn god utbildning och en hög nationell kunskapsnivå är påmånga sätt ytterst viktigt. Kunskap är den kanske viktigastekomparativa fördelen för ett enskilt land. Det pågår enstrukturomvandling i från traditionellindustriproduktion till förmån för olika kunskapsintensivaverksamheter. Människors kompetens och företagenskunskapskapital blir därmed alltmer en viktig förutsättningför den ekonomiska tillväxten. Det finns emellertid tecken påatt denna strukturomvandling inte sker tillräckligt snabbt.Propositionen betonar kompetenshöjande åtgärders betydelse förpermanent och långsiktigt hög tillväxt. Tyvärr återfinns inga konkreta förslagi regeringens texter, utan hänvisningar görs till bristen på finansiellaresurser.De utlovade satsningarna skall ske inom mandatperioden under ett alltförlångt och osäkert perspektiv. Satsningar på utbildning är en del av långsiktigstrategi för tillväxt, vilka därför ständigt bör vara aktuella och inte skjutaspåframtiden. I sammanhanget bör också betonas vikten av att kvaliteten iutbildningarna fokuseras och förbättras, och inte enbart en utökning avantalet platser. Näringslivets önskemål är att undervisningen på detekniska och ekonomiska högskoleutbildningarna bättre anpassas till de kravpå samarbete och projektarbete som ställs på medarbetarna. Inom befintligaekonomiska ramar borde mycket kunna göras vad gäller att höja kvalitativamålsättningar.Kristdemokraterna ser det som positivt att regeringen inte hastar iväg ifrågan om en 10-årig grundskola. Finansieringsfrågorna liksom även andrafrågor behöver ses över mer.Skolan kan spela en viktig roll för att ge eleverna förståelse för före-tagandets roll och betydelse i samhället. Detta perspektiv saknas helt iregeringens proposition. ger skolan en bra utbildning för densom ska bli löntagare. I när vi behöver många nya företagare bör ocksåskolan bidra till att lägga grunden för det företagsvänliga klimat vi önskar.Kristdemokraterna har bland annat föreslagit att ytterligare ett nationelltprogram med speciell inriktning på företagande bör införas i gymnasie-skolan.Folkhögskolor skulle kunna satsa på kurser om företagande och om hurman startar eget företag. Folkhögskoleformen, som bl.a. innebär en storfrihet vid uppläggning av kurser, passar väl för denna typ av kurser.Arbetsmarknadspolitiken bör i ökad utsträckning uppmuntra till egetföretagande.Även på universitets- och högskolenivå är det viktigt med kurser ochutbildningar inriktade mot företagande. Det är också viktigt att knytakontakter mellan det lokala näringslivet och högskolorna. Utbildningenvinner på att kopplas till verkligheten i näringslivet och företagen kan dranytta av forskning och övrigt kunnande som utbildningen ger.Regeringen betonar med all rätt betydelsen av vuxenutbildningen för atterbjuda en bred tillväxtbefrämjande kompetenshöjning hos arbetskraften.Samtidigt har regeringen beslutat att ta bort det särskilda barntillägget inomvuxenstudiestödet svux/svuxa. Regeringens agerande har skapat storosäkerhet och finansiella problem hos de studerande som har försörjnings-ansvar. Många vuxenstuderande har fått se sig tvingade att sluta sina studier.Kristdemokraterna föreslår att barntillägget återinförs.Forskning och utbildning måste prioriteras om svenskt näringsliv skakunna fortsätta att utveckla produkter som är internationellt konkurrens-kraftiga. Goda forskarmiljöer är viktiga för att behålla forsknings- ochutvecklingsverksamhet i . Utbytet mellan högskolor/universitet ochnäringsliv för att stimulera kommersialiseringen av forskning måste för-bättras. De satsningar som görs med t ex samarbetskonsortier och kompe-tenscentra måste uppmuntras och stödjas. Det är också dags att påbörjaplaneringen för ett nytt universitet i . Det är positivt att regeringeninom kort avser lägga fram en särskild proposition för forskningspolitiken.Ökade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer också allt större krav påfortlöpande kompetensutveckling. Olika metoder för att stimulera till såvälegen kompetensutveckling som utbildning inom arbetslivet måste prövas.Kristdemokraterna vill pröva möjligheten att införa avdragsrätt föravsättningar till individuella utbildningskonton som kan användas för attfinansiera studieperioder. Anställda och arbetsgivare bör löpande kunna sättaav medel, som den anställde sedan vid olika tillfällen under denförvärvsarbetande perioden av livet kan ta ut och på detta sätt finansierabehovet av livslångt lärande.Kristdemokraterna ser positivt på att regeringen avser att inledaförsöksverksamhet med kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. Detfinns en stor efterfrågan på en sådan utbildning med en stark arbetsplats-integrering. Den obalans som finns mellan den eftergymnasialautbildningen och arbetsmarknadens behov kan därmed bättre tillgodoses.Ofta är det en annan kunskap än högskolans mer akademiskt präglade someftersträvas för produktion av varor och tjänster. En kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning öppnar andra vidareutbildningsalternativ ochyrkesvägar än högskolestudier. har pläderat för att enyrkeshögskola inrättas för att få till stånd en genomtänkt kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning. Det är mycket angeläget att en sådanyrkeshögskola snabbt etableras, särskilt då ytterligare förlängning avpåbyggnadsutbildningen knappast är möjlig. Regeringens angivelse om enförsöksverksamhet inom mandatperioden är alltför vag.Jämfört med övriga har investeringar i realkapitalvisat en tydlig stagnation . På utbildningsområdet ser vi att fåsvenskar väljer att utbilda sig på universitet och högskola. I äldreåldersgrupper är andelen högre vilket tyder på en negativ tendens.Utbildningsnivån inom industrin förefaller generellt vara lägre i ,bland annat är andelen civilingenjörer i industrin låg. Bland små ochmedelstora företag verkar denna situation vara ännu mer alarmerande. Endastsatsningarna vad gäller teknisk utveckling (FoU) är höga i en internationelljämförelse. Det kan konstateras att antalet utbildade forskare är oroande lågt,att kopplingen från FoU till produktion som genererar ett förädlingsvärde ärsämre än i många andra länder, samt att vår FoU är alltför koncentrerad tillstora företag i några få branscher.Öka tillväxtens kvalitativa innehållSkatteväxling för miljön - nuKristdemokraterna har länge arbetat för en skatteväxling, dvssänkta skatter på arbetskraft kombinerad med höjda skatterpå miljöförorening och förbrukning av energi och ändligaråvaror.Utrymmet för en skatteväxling kan mot bakgrund av internationella studieruppskattas till och skulle innebära sänktaskatter på arbete och motsvarande höjda skatter på miljöfarliga utsläpp,energi och råvaror. En reform i denna storleksordning kräver en bredparlamentarisk uppslutning. Det är nödvändigt för att skapa den långsiktighetoch förutsägbarhet som såväl företag som privatpersoner har rätt att kräva föratt få tid för anpassning. Särskilda regler och övergångsperioder kan varanödvändiga bland annat för svensk basindustri.Förväntningarna på den utredning om ett mer miljörelaterat skattesystemsom ska presentera sina förslag är stora. Men det är nu med deexceptionellt höga lönsamhetsnivåerna i näringslivet som en höjning avkoldioxidskatten och en sänkning av löneskatterna ska genomföras. harsvensk industri starka konkurrensfördelar genom den svaga kronkursen. Nubör skatteväxlingen inledas.I propositionen föreslås en höjning av koldioxidskatten. Det är oaccepta-belt att skattehöjningen är ensidig och inte kombineras med en sänkning avarbetskraftskostnaderna. Hur en koldioxidskattehöjning i sig själv kan verkatillväxthöjande är omöjligt att förstå utanför och de bådapartier som står bakom förslaget. Regeringen handlar ånyo i praktiskhandling mot sin egen uttalade ambition om en tillväxtskapande politik.Höjningen kan motiveras ur miljöhänseende, men absolut inte ur etttillväxtperspektiv. delar regeringens syn på att åtgärderför att få ner koldioxidutsläppen måste prioriteras. För industrins del och föratt bevara svensk konkurrenskraft är det dock av vikt att höjningen avkoldioxidskatten sker inom skatteväxlingens princip och även sker inomramen för det europeiska samarbetet.Beslut som berör hushållning med miljö och energi kräver långsiktighetoch förutsägbarhet. Under dessa förutsättningar finns stora möjligheter attsåväl ekonomi som sysselsättning gynnas som vi räddar miljön förframtiden.Etikens betydelse och stabila spelreglerEn väl fungerande marknadsekonomi förutsätter ett samhällemed en grundläggande etisk samsyn. Marknadsekonominscivilrättsliga grundval är frivilliga, ofta informella, avtalmellan självständiga aktörer. Hederlighet och personligtansvarstagande är viktiga fundament som underlättarekonomins funktionssätt genom att det hållertransaktionskostnaderna på en rimlig nivå och därmed ledertill effektivitet i ekonomin. Den viktigaste långsiktigauppgiften för ekonomisk politik är därför att skapa godainstitutioner, goda normer, vanor och regler.Kristdemokraterna tror att en politik baserad på hederlighet,ansvar och rättsmedvetande är grunden för en långsiktigt godekonomisk utveckling. eftersträvar enmarknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd avsociala och ekologiska hänsyn. Den grundläggande uppgiftenför staten när det gäller näringspolitiken är att lägga fastramar och långsiktiga spelregler. Dessa måste vara stabilaoch tillväxtbefrämjande. Endast då kan en sundnäringsverksamhet utvecklas.Det är långsiktigt ytterst viktigt för det ekonomiska livet att de regler ochförordningar staten inrättar är långsiktiga och därmed pålitliga. Närregeringen driver igenom förändringar t ex när det gäller avdragsrätten vidpensionssparande och regler för momsredovisningen skapar det en osäkerhetbland de ekonomiska aktörerna, i större omfattning än antalet direkt drabba-de. Hur ska någon våga investera och anställa när de vanor och regler somgällde inte gäller ?Regeringen beklagar i propositionen nu den osäkerhet som gällt kring deregler och förutsättningar företagen omfattas av. Den ekonomiska politikenbör präglas av stabilitet skriver man och vidare att detta kan minskaosäkerheten i det riskfyllda projekt som det är att starta och driva företag. Deförändringar som görs bör genomföras på ett sådant sätt att företagen gesrimlig tid att anpassa sig. Man avser därför att diskutera större planeradeförändringar med de övriga riksdagspartierna, fackliga organisationerna ochberörda företagsorganisationerna innan de genomförs. Det vore välgörandeför svensk ekonomi om dessa ord kunde omvandlas till konkret handling.För en sund konkurrens är det av största betydelse att bekämpa ekobrotten.I vissa branscher är det utomordentligt svårt att överleva och hävda sig omman följer regelboken. Detta är självfallet helt oacceptabelt. Om den etiskaansatsen uteblir riskerar vi att ohederligheten breder ut sig. I den långsiktigakampen mot den ekonomiska brottsligheten är samhällets förankring i en godetik av avgörande betydelse. När etiken uteblir och lagens efterlevnad hotasmåste staten gripa in. Lagstiftningen måste vara klar och entydig för attminimera riskerna för missbruk och oönskade beteenden. Normöverföring ihem och skola är förmodligen den viktigaste insatsen mot ekobrottslighet pålängre sikt.För att snabbt få grepp om den alltmer utbredda ekonomiska brottslighetenmenar att en central myndighet bör inrättas somsamordnar och verkställer arbetet mot ekobrott. Ett väl fungerande samarbetemellan polis, åklagare, kronofogde- och skattemyndigheter är nödvändigt föratt uppnå bra resultat.Det krävs ett nytt mentalt klimat i som i någon mening skullekunna sammanfattas i begreppet "gammal hederlig arbetarmoral"; att arbeta,spara och göra rätt för sig, att inte fuska eller uppträda osolidariskt motkamrater, samhälle och företag, att känna samhörighet och att gemensamtkunna ta sig an svåra uppgifter.MiljöpolitikenUtifrån den kristdemokratiska förvaltarskapstanken kanekonomisk utveckling inte mätas med ett snävt ekonomiskttillväxtbegrepp. Som anförts tidigare innebär ekonomiskutveckling istället tillväxt av den totalanationalförmögenheten. i detta perspektiv blirmiljöpolitiken viktig för svensk tillväxt. Miljön och våranaturresurser är en viktig del i den totalanationalförmögenheten och miljöhänsyn måste därför tas närföretag expanderar och ekonomin utvecklas. Miljöområdetkommer också att erbjuda nya tillväxtmöjlighetersett i ett traditionellt tillväxtperspektiv.Inom miljö- och energiområdet kommer arbetstillfällena att öka högstavsevärt när samhället ställs om till ett resursbevarande och ekologisktsynsätt. Omställningen av energisystemet till förmån för energieffektiviseringoch utveckling av förnybar energiproduktion är ett område som kommer attdominera förnyelsearbetet . Därför tillstyrksregeringens förslag om ytterligare medel för bidrag till investeringar ivindkraftverk, något som tidigare agerat för, samtinvesteringsstöd för solvärme i bostäder och forskning och utveckling inomsolenergiområdet.Miljökvalitetssäkring inom den samlade produktionsapparaten är ett annatviktigt utvecklingsområde. I detta ligger också återvinningsindustrin.Regeringen bör på dessa områden återkomma med förslag som gagnar enmiljöriktig och uthållig tillväxt. Från sida har vi tidigarepekat på bl a en särskild avfallsskatt för att ge ytterligare stimulans tillåtervinningsindustrin.Miljösektorn ger möjligheter till en mångfald olika arbeten. Dels finns enpotential för arbetstillfällen kopplade till kretsloppssamhället, som tillexempel den nämnda återvinningsindustrin, ny och småskalig energiteknikmed inhemska och förnybara energikällor, dels vet vi att den internationellamarknaden för olika former av miljöteknik växer snabbt.Erfarenheter från så gott som samtliga övriga marknader visar att det ärmycket sällan företag blir framgångsrika internationellt med produkter sominte först producerats för hemmamarknaden. En skatteväxling - och i övrigteffektiv miljöpolitik - skulle bidra till en utveckling av miljö- ochenergiteknik i som skulle skapa förutsättningar för att svenskaföretag ska kunna nå internationella framgångar inom miljöområdet, ochdärmed skapa nya arbetstillfällen i Sverige.Satsningen på åtgärder för energieffektiviseringar i synes vara enangelägen insats. Förslaget om att KFB får fortsätta arbetet med utvecklings-och demonstrationsprojekt rörande användning av motoralkoholer tillstyrkslikaså.Vad gäller övriga satsningar inom energiområdet återkommer vi krist-demokrater i samband med att regeringen lägger fram förslag på basis arbete.De konkreta förslagen i regeringens s k tillväxtproposition handlar inärmast förvånansvärd utsträckning om fordondsskatter, vilka Kristdemokra-terna för övrigt ställer sig bakom. Mot den bakgrunden är det mycketanmärkningsvärt att regeringen inte effektuerar beställning av enmer miljöanpassad förmånsbilsbeskattning. har på förslag avSkatteutskottet beslutat begära ett sådant förslag av regeringen.Finansministern har på först en skriftlig och senare på en muntlig fråga iriksdagen inte kunnat ge något besked om när ett sådant förslag kan kommaatt presenteras. förespråkar en modell där den fastaförmånsskatten sänks och där förmånstagaren själv betalar sin rörligabränslekostnad. Det kan inte vara rimligt att efter ha enmarginalkostnad som är lika med noll för ett obegränsat utnyttjande avförmånsbilen. Mot bakgrund av att det finns ca 200.000 förmånsbilar iSverige som står för av fordonen men avkoldioxidutsläppen, är beskattningen av dessa fordon mycket kritisk förgenomförandet av landets trafikmiljöambitioner. emotsersnarast att regeringen återkommer med det av beställda förslagettill en rättvisare och mer miljöanpassad förmånsbilsbeskattning.ArbetsmarknadspolitikenTillväxtpolitiken inom framför allt näringspolitikens områdemåste kompletteras med en väl fungerande arbetsmarknad.Tillväxtpolitiken är sådan att den påverkas av åtgärder påmånga politikområden. För att simulera tillväxten i arbetsmarknadspolitiken reformeras och stimuleraarbetskraftens rörlighet och samhällets strukturomvandling. är just detta arbetsmarknadens område ett av de mestgenomreglerade. Detta måste nu i grunden omprövas.Arbetsmarknadspolitiken måste som mycket annat utgå från subsidiaritets-principen. Det vill säga att det en lägre nivå klarar av på egen hand ska intehögre nivåer lägga sig i. Arbetsmarknadspolitiken ska vara subsidiär på såsätt att samhällets insatser ska vara stödjande när så krävs, dock utan attskada ordinarie arbetsmarknad.Vid sidan av en bristande tillväxtpolitik har regeringen under sitt förstamandatår misslyckats inom arbetsmarknadspolitikens område. Trots löftenom att snabbt få ner arbetslösheten har verkligheten nu hunnit ikappregeringen och arbetslöshetssiffrorna är fortsatt mycket höga. Regeringensarbetsmarknadspolitik måste betecknas som ett totalt misslyckande. Detriktade anställningsstödet, RAS; Ungdomsintroduktionen och uppsägningar-na i kommuner och landsting är tre särskilt tydliga exempel där regeringenmisslyckats stort.Regeringen föreslår i proposition 1995/96:25 vissa förändringar av arbets-marknadspolitiken. tillstyrker förslagen om skärpning avarbetsvillkoret och kraftfullare åtgärder mot bidragsfusk inom arbetslös-hetsförsäkringen. Vi förordar att samtliga på arbetsmarknaden tillförsäkrasett rimligt försäkringsskydd. Därför bör den obligatoriska arbetslöshets-försäkringen återinföras. måste lägstabeloppet åter höjas till 80procent av inkomsten.Som ytterligare åtgärder på arbetsmarknadspolitikens område framhållerkristdemokraterna följande och önskar att regeringen återkommermed förslag:- Lärlingssystem-Ett lärlingssystem med treårig utbildning/lärlingstid idualsystem enligt ex den tyska modellen (praktikoch teori med rimlig ersättning,stigande med tiden) bör utvecklas. Att utvecklapraktiksystemet ytterligare och få till stånd lärlingsutbildningute i företagen är ett sätt att garantera bl a ungdomararbetsmöjligheter och framtida anställning.- Arbetsmarknadsutbildningen bör styras till det reguljära utbildnings-väsendet-En stor del av arbetsmarknadspolitikens medel går tillutbildning. har hävdat attarbetsmarknadsutbildningen bör knytas närmare och på siktbli en del av det reguljära utbildningsväsendet. Det reguljärautbildningsväsendet får på ett naturligt sätt en inriktning motarbetsmarknaden som i långa stycken saknas.Regeringen anger i propositionen att man inte anser att utbildnings-satsningar ska ske på konjunkturell grund, utan ha mer av långsiktig karaktär.Regeringen avser därför efter /97 återkomma med förslag påpermanenta satsningar. Gränsdragning mellan reguljär och arbetsmarknads-utbildning ska göras tydligare. Detta är en bra inriktning och i linje medkristdemokratisk politik. Inriktningen ger en mer stabil grund för svenskkunskapsutveckling. Arbetsmarknadsutbildningens roll bör vara att under-lätta strukturomvandlingar i samhället, inte att ersätta det ordinarieutbildningssystemet. När regeringen nu lägger om arbetsmarknads-utbildningen mot mer permanenta lösningar är det viktigt att man tillriksdagen lämnar förslag på inriktningen och omfattningen av 1996/97 årsarbetsmarknadsmedel avsedda för utbildning. Detta är viktigt inte minst motbakgrund av att regeringens nya inriktning innebär förändringar sompåverkar verksamhetsplaneringen för t ex folkhögskolor och studieförbundsom anordnar utbildningar för arbetslösa.- bör effektiviseras och delas upp regionvis.Arbetsförmedlarna på fältet bör stärkas.-Arbetsmarknadsverket har blivit en otymplig centralplaneringskoloss. Det är för effektivitetens skull heltnödvändigt att förändra detta verk. En väg att gå är att skapaett antal regionala verk som har direktkontakt med fältet, detvill säga arbetsförmedlingarna. EU-stödet är en annan orsaktill en reformering av detta slag. Arbetsförmedlingarna å sinsida bör omvandlas till aktiva "jobbsökar-centra".Förmedlarna ska i huvudsak ägna sin tid åt att just finna jobbsom passar till de arbetssökande. Detta till skillnad från idagdå den starka regelstyrningen innebär att upptasav andra aktiviteter.- Sabbatsår bör införas för att få fler möjliga vikariatsplatser.-Ur arbetsmarknadsmedel bör resurser kunna tas för attbekosta ett s k sabbatsår för personer mellan 45 och 55 år.Detta skulle ge möjlighet för många att komma in på en nyyrkesmässig bana som vikariatsmöjligheten skulleminska arbetslösheten. För att denna åtgärd ska bekostas avarbetsmarknadspolitiska medel måste företaget som beviljarett sabbatsår tillsätta en vikarie. Ett sabbatsår kan ocksåbekostas av den enskilde individen genom förtidapensionsuttag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de allmänna riktlinjerna för denekonomiska politiken i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om renodling av statens roll i det ekonomiska livet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om AP-fondens placeringsrätt,4. att hos regeringen begär förslag till nya regler i syfteatt stärka ställning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortsatt utförsäljning av statliga företag,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att förändra attityden tillföretagande,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en särskild småföretagarminister,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om företagarprogram i gymnasieskolan9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortsatt sanering av statsfinanserna,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ytterligare åtgärder i kampen mot onödigbyråkrati,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en återgång till de arbetsrättsregler som infördesunder förra mandatperioden, med undantag av att perioden för möjligvisstidsanställning utsträcks till ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om attityder till hushållssparande,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett permanent riskkapitalavdrag,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att royalty på patenterade uppfinningar bör varaskattefri ,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om satsningar på innovativ teknikupphandling tillmindre företag och uppfinnare,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att nya rön inom FoU bör göras mer tillgängligaför småföretagen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dubbelbeskattningen av riskkapital,18.