ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02U201 · 1995-01-25 00:00:00 — WHO-anknuten högskola för medicinsk-teknisk förvaltning i har anvisat medel tillförberedelsearbetet för ett WHO-universitet i medicinsk-teknisk förvaltning. Regeringen har på ett förtjänstfullt sättdrivit frågan vidare i samverkan med WHO.Över 70 % av den medicinsk-tekniska utrustningen i beräknas stå oanvänd p.g.a. bristande underhåll ochtekniska brister. Det är mycket allvarligt att den tillgängligasjukvården decimeras på detta sätt p.g.a. bristandemanagement-kunskaper i de aktuella länderna.WHO och har i samråd tagit fram ett position paperoch ett curriculum för en tvåårig utbildning i management imedicinsk teknik, ledande till en Mastersexamen, ochomfattande teknikupphandling, underhållsplanering,utvärdering etc. Efter avslutad examen avses studenternaåtergå till ledande befattningar i departement,regionledningar och sjukhus. har föreslagits somlokaliseringsort, då WHO -- för att garantera utbildningenskvalitet -- vill ha en nära anknytning till ett välrenommeratvästerländskt universitet, och men hänsyn till de godaerfarenheter man haft av WMU. har påregeringens uppdrag utrett frågan vidare, verifierat behovetoch fått ett mycket positivt ställningstagande från WHO tillprojektet.Kostnaderna för ett sådant universitet belöper sig på någramiljoner dollar för att utexaminera hundrataletstudenter. Det är således ett synnerligen kostnadseffektivtsätt att snabbt förbättra sjukvårdens resurser i tredje världen.Anmärkas bör också att andra länder nu också börjaruppmärksamma behovet och att nämns som enalternativ lokaliseringsort.Det finns därför anledning att nu påskynda starten av ettsådant universitet och att regeringen i samband härmedsnabbt tar upp överläggningar med i första hand andra EU-länder om samfinansiering av utbildningen.Det är därför angeläget att medel finns tillgängliga försnabba svenska initiativ i frågan, och vi föreslår att medelhärför skall belasta anslag C 1:3,anslagsposten övrigt multilateralt samarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om WHO-universitet för medicinsk-teknisk förvaltning i .
mot · GI02U204 · 1995-01-25 00:00:00 — Återuppbyggnad av kulturarvet i Bosnien De senaste årens händelser, särskilt i ,, och har visat hur bräckligtskyddet för kulturarvet är när konflikter utvecklas till krig.Genom att många konflikter har starka etniska inslagär kulturarvet också särskilt utsatt. Förstöringen av historiskavittnesbörd, kulturminnen och kulturföremål utnyttjas i enmedveten strategi som syftar till att ta ifrån människor derasvärdighet och bryta samhörigheten med hembygden. I deområden i Bosnien som har varit direkt utsatta förkrigshandlingar beräknar att avkulturminnena är skadade eller helt förstörda.Under de senaste åren har stora ansträngningar gjorts bl.a.från och sida för att uppmärksammabehovet av skydd för kulturarvet vid konflikter av olika slagoch bistå med konkreta hjälpinsatser för att övervaka,dokumentera och skydda kulturminnen och samlingar samtmedverka till att det som skadats kan repareras elleråteruppbyggas. Grunden för världssamfundets arbete ärövertygelsen om att världens kulturarv tillhör alla människoroch att ett bevarat kulturarv är en del av de mänskligarättigheterna.För att de internationella organens ansträngningar skallkunna ge verklig effekt krävs också engagemang ochmedverkan på nationell nivå från stater, sammanslutningaroch enskilda människor. har undertecknat såväl 1954års om skydd för kulturegendom i händelseav väpnad konflikt, som Världsarvskonvention ochhar därmed åtagit sig att medverka i ett internationellt arbetetill skydd för kulturarvet. Ett sådant åtagande bör enligt vårmening också omfatta konkreta insatser i form av experthjälpoch ekonomiskt stöd till områden som drabbas av konflikter.Under den pågående konflikten i harSverige medverkat med betydande insatser i detinternationella humanitära hjälparbetet. Från svensk sidafinns också långt framskridna planer på ett mer långsiktigtbistånd till försoning och återuppbyggnad. I det arbetet är detviktigt att uppmärksamma behovet av stöd också förreparation och återuppbyggnad av kulturminnen ochkulturhistoriska miljöer, äldre stadscentra o.s.v. Insatser pådetta område bör kunna få en central betydelse i ettförsoningsarbete som en återuppbyggnad avkulturhistoriskt viktiga bostadsmiljöer bör ingå som ettnaturligt led i ett socialt och humanitärtåteruppbyggnadsprogram. Särskilda medel bör därföravsättas till stöd för återuppbyggnad av kulturarvet inomramen för det svenska biståndet till försoning ochåteruppbyggnad i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om medel till stöd för återuppbyggnad avkulturarvet i Bosnien.
mot · GI02U215 · 1995-01-25 00:00:00 — Den samlade erfarenheten vid ochbredden i kursutbudet gör dess position i unik. Därbedrivs en omfattande utbildning som bl.a. omfattarlandkunskap och kulturmönsterfrågor. Vid bedrivsockså språkutbildning i ett stort antal europeiska ochutomeuropeiska språk. Inget annat utbildningsinstituterbjuder en liknande yrkesinriktad u-landsförberedandeutbildning, varken i fråga om språk eller u-lands- ochkulturkunskap.Vid finns en unik internationell miljö som ingetannat utbildningsinstitut i kan uppvisa.Verksamheten bedrivs i mycket moderna ochändamålsenliga lokaler, med en mångkulturell personalstab.Till skolan är knutna som ordinarie och extraanställda lärareett 20-tal olika nationaliteter. Detta skapar utomordentligamöjligheter till integration mellan språkutbildning och land-och kulturkunskap.SIDA har varit U-centrums största kund. I takt medatt antalet kontraktsanställda i biståndsarbetet minskat harSIDA minskat sin efterfrågan på språkkurser. En stor del avSIDA:s utbildningsbehov upphandlas även hos privataföretag. har av naturliga skäl haft svårt att ersätta denminskade efterfrågan från SIDA med nya kunder frånnäringsliv och organisationer.Med sin unika utbildningskapacitet har U-centrumutomordentliga möjligheter att fylla en allt viktigare funktioninom det svenska biståndet. Mot den bakgrunden är detdärför rimligt att skolans utvecklingskapacitet verkligenutnyttjas till fullo. Därför bör ytterligareutbildningsverksamhet inom biståndsområdet förläggas tillSandö U-centrum.För att ta till vara och utveckla den resurs som utgör föreslår vi följande åtgärder:verksamheternainom SIDA och samordnas och renodlas.UD:s språkutbildning på handläggarnivå koncentreras tillSandöövrig statlig integrerad språk- och kulturutbildninginom biståndets ram förläggs i möjligaste mån till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger till känna vadi motionen anförts om förläggning av ytterligareutbildningsverksamhet inom biståndsområdet till .
mot · GI02U217 · 1995-01-25 00:00:00 — BakgrundIdag har SIDA en kursgård i , vars verksamhetstartade . Lokalerna rymmer bl a kurslokaler och 29 gästrum. Kärnan i verksamheten ärförberedelseutbildning för utresande med olika typer avSIDA-finansierade uppdrag i . SIDA:skontraktsanställda, konsulter, personal vid biståndskontor,biträdande experter i FN-systemet och studenter medstipendier för utbildas i kurserna.Kring kurserna har byggts upp en resursbas avkvalificerade föreläsare och informatörer med förankring iUppsala med omnejd, framförallt vid institutioner somsysslar med u-landsfrågor.På kursgården finns också ett mediatek med böcker,dokumentation, video och diabilder från de flesta länder itredje världen. Materialet som är uppbyggt kring kursernasbehov är unikt i landet och sökbart i databas. Mediateketsamarbetar också med bl.a. på , Dag Hammarskjöldfonden, på ochInternational Child Health Unit på Akademiska Sjukhuset.Förutom de SIDA-finansierade kurserna utnyttjar ocksåenskilda organisationer och andra institutioner med u-landsrelaterad verksamhet möjligheten att förlägga kursertill SIDA:s kursgård.Läget och olika förslagÄven om regeringens förslag att slå ihopbiståndsmyndigheterna SIDA, SAREC, BITS ochSwedeCorp genomförs kommer inte det att innebära attbehovet av utbildning för utresande med uppdrag i u-länderminskar, snarare kan det förväntas öka om man räknar medäven östeuropabiståndet.I samband med omorganisationen har dock behovet avSIDA:s kursgård kommit att ifrågasättas. Planer finns på attflytta all utbildningsverksamhet till och användakurslokaler i den tänkta nya myndighetens kontorslokalereller förlägga kurserna till hotell i . Skäl som dåanförts är möjligheter att utnyttja föreläsare inomorganisationen, att mediateket skulle kunna slås sammanmed det bibliotek som finns i biståndsforum och att man trorsig kunna uppnå administrativa samordningsvinster.Ett annat mycket mer ändamålsenligt förslag vore att satsapå den verksamhet som redan finns uppbyggd. Enbärande idé i det förslaget är att då ytterligare utvecklasamarbetet mellan de institutioner och organisationer som påolika sätt har anknytning till biståndet och som i mycket storutsträckning är lokaliserade till just . (Dit hör bl.a.Svenska kyrkans biståndsorgan, missionoch ). Ett kontaktcentrum skulle etableras därforskare, utbildare och informatörer med anknytning tillbistånd och skulle dra nytta av varandraskontaktnät, biblioteksresurser och kunskaper.Det finns i goda lokalalternativ, ett exempel ärGamla Gillet vid torg.Verksamhetsidén skulle vara att:utgöra mötesplats för u-landsforskare och alla aktörer inom biståndetta initiativ tillseminarier möten och kursererbjuda en stimulerande miljöför förberedelseutbildningarvara kursgård förinternationella BITS-kurser i Uppsalaregionenvara ettresurscentrum med kontaktnät och öppeninformationsverksamhet riktad till dem som arbetar med iförsta hand biståndsfrågor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förläggningen av kurscentrum förbiståndsutbildningen.
mot · GI02U221 · 1995-01-25 00:00:00 — reglerar samarbetet mellan EU ochACP-länderna, dvs 70 länder i , ochStillahavsområdet. Konventionen reglerar även enbiståndsdel. En allt starkare uppfattning inom EU är att manvill ha större inflytande på projekt, program och uppföljning.ACP-länderna motsätter sig detta. Motsättningarna kommermed stor sannolikhet att bestå fram till nästa avtalundertecknas.Miljöpartiet de Gröna anser att redan nu skallmarkera att vi i denna konflikt skall ställa sig på ACP-ländernas sida. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att EU:s bistånd via skallbygga på respekt för mottagarländernas uppfattning då detgäller projekt och program.
mot · GI02U228 · 1995-01-25 00:00:00 — är ett av världens främsta nationer påbiståndsområdet med stor erfarenhet av biståndsarbete. Ettstort arbete har bedrivits för att förändra och omvandlabiståndsprojekten för att de ska överensstämma mer medkulturella och ekologiska hänsyn. Trots detta har Sverigeinitierat och bekostat flera projekt som illa överensstämmermed de nya värderingar som man haft som ambition atttillvarata. Detta gäller främst de dammbyggen som Sverigeär delaktiga i, många med inblandning. , Narmadadammen och är exempelpå bistånd som ger kortsiktiga ekonomiska fördelar, mensåväl ekologiska som kulturella och sociala förluster i formav tvångsförflyttningar m.m.Inom miljöorganisationer världen över och de lokalaorganisationerna på plats finns ofta en stark opinion ochtunga sakskäl mot dessa projekt.Pangeprojektet går ut på att bygga en damm till ettkraftverk i södra . är ett medelinkomstland medett starkt ekonomiskt uppsving . 1992var tillväxten , en av de högsta i världen. Med anledningav den växande industrin krävs nya energikällor. Men krassaekonomiska intressen kan inte få styra biståndsprojekt.Dammen kommer att lägga naturskogsområden i Bio-biodalen under vatten och tvinga Pehuencheindianerna sombott i dalen sedan urminnes tider att flytta. En stark opinionfinns i mot dammbygget, liksom det finns anhängare.Narmadadammen är i huvudsak ett Världsbanksprojektsom fått en överväldigande kritik av flera olika skäl.Urraprojektet i har väckt de colombianskamiljöorganisationernas protester och lett till drastiska tilltagfrån gerillan, bland annat kidnappning av två svenskaingenjörer.Det måste finnas en möjlighet att enligt svensk lag kunnafå ett projekt prövat. är den folkliga opinionen ibiståndslandet närmast rättslös. I många fall råder dessutomallvarliga demokratiska brister i biståndslandet. Därför yrkarvi på att en svensk biståndslag upprättas med möjlighet attväcka prövning för enskilda och organisationer ibiståndslandet och i enligt biståndslagensskyddsparagrafer. Lagen bör innehålla paragrafer som gerskydd åt skyddsvärda naturområden, försvararursprungsbefolkningar och minoriteters rätt. Lagen börutformas på samma sätt som naturresurslagen m.fl. dvs.enligt samma mått som gäller för Sverige.Vidare bör lagen innehålla krav om att oberoendemiljökonsekvensbeskrivningar ska göras inför projekt somsedan skickas ut på remiss i biståndslandet till berördamyndigheter men även folkrörelseorganisationer. Enutredning bör av tillsättas för attutarbeta ett lagförslag som ska ta ställning tillsnarast möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning för attutforma en svensk biståndslag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den utredning som begärts iyrkande 1 skall arbeta för att utforma en lag som germöjlighet till naturskydd och ursprungsbefolkningarsrättigheter i samma utsträckning som vad som gäller vidsvenska förhållanden och i lagar avsedda att tillämpas försvenskt naturskydd och etniskaminoriteters/ursprungsbefolkningars rätt.
mot · GI02U234 · 1995-01-25 00:00:00 — bidrar direkt och indirekt med fleramiljarder kronor till . Tillsammans medInternationella Valutafonden har fått ettavgörande inflytande på utvecklingen i Tredje Världen.Ändå är dessa institutioner förhållandevis anonyma ochdiskuteras sällan i riksdagen.Finansdepartementet är huvudansvarig förVärldsbanksfrågorna i . Samarbete sker medUtrikesdepartementet när man utformar direktiven till dennordiska representanten.Många folkrörelser, både miljöorganisationer ochbiståndsorganisationer såväl i nord som i syd, kritiserarsedan flera år och politik. De menaratt många av de utvecklingsprojekt som Världsbankenfinansierar försämrar människors välfärd och förstör miljöni stället för att bidra till en långsiktigt hållbar utveckling.Andra menar att numera gör ett bra arbete.IMF och har en nyckelroll i den skuldkrissom många av utvecklingsländerna befinner sig i. Dessainstitutioner avgör i praktiken med de s.k.strukturanpassningsprogrammen de skuldtyngda ländernasekonomiska politik.Sverige är med i för att kunna påverka desspolitik inifrån. Men det är svårt att få reda på vilka frågorden nordiska exekutivdirektören har drivit, eftersomuppgifterna är hemligstämplade.Parlamenten i och har särskilda riktlinjer förhur dessa länders representanter ska agera i Världsbankensstyrelse. och har fattat beslut om attockså ta fram sådana. Utvecklingen i bl a och Tysklandvisar på den mycket stora och positiva roll parlamenten kanspela i strävan att ge sociala och ekologiska aspekter störrebetydelse i verksamhet.Även i bör riktlinjer för den svenskarepresentanten diskuteras på ett bättre sätt än . Det ärav särskilt stor betydelse att granska hur bankens verksamhetstämmer överens med de beslut om hållbar utveckling somfattades vid om Miljö- och Utveckling, dens.k. Regeringen borde konsulterautrikesutskottet före viktiga och kontroversiella beslut.Ett samarbete mellan de olika parlamenten i uppföljningenoch utvärderingen av arbete vore av storbetydelse. Kanske kunde man börja med att utse enparlamenatrikerförsamling för den nordisk-baltiskaröstgruppen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheter att ha insyn ioch påverka politik.
mot · GI02U235 · 1995-01-25 00:00:00 — Anpassad teknik för utvecklingsländerna En rapport från ITDG () i konstaterar 1990: ''Theprocess of development assistance has to tackle the problemsof ignorance, backwardness, helplessness and resistance tochange-- not amongst rural poor but amongst developmentagencies themselves''.Detta är lika aktuellt som när det skrevs, kanske änmera aktuellt eftersom vi vet mera om effekterna avstorskaliga projekts öden långsiktigt.I bildades ,som en ideell förening. Initiativtagare och bildaretill ATS är universitet och högskolor, näringsliv och frivilligaorganisationer. Syftet är att bidraga till överföring av enkelteknik till utvecklingsländerna på deras egna villkor, t.ex.utveckla spisar, kvarnar, vindsnurror, tändkulemotorer somdrivs av rapsolja m.m.Det finns ett internationellt nätverk som har gjort till sinuppgift att medverka till att utvecklingsländerna får degrundläggande kunskaper de behöver för att kunna utvecklasin egen teknologi baserad på det egna landetsförutsättningar och värderingar. Nätverket är baserat iHolland och heter SATIS -- Socially AppropriateTechnology Information Service.Sverige medverkar inte i detta nätverk. Till stor del berordet på vår inhemska byråkrati och det mycket fasta regelverksom styr.Detta gör det svårt att fördela ekonomiska resurser påotraditionella vägar t.ex. genom ''enskilda institutioner''jämsides med den befintliga definitionen av ''enskildaorganisationer''. Vårt regelverk för bistånd passar inte. Dedelar av det svenska biståndet som kanaliseras via ''enskildaorganisationer'' bygger på att organisationerna är avtraditionell folkrörelsekaraktär.Regelverket är byggt därefter, och för en ideell förening avATS typ finns inga regler och därmed kan inga bidrag ges.Utrikesutskottet har behandlat motioner om detta vid fleratillfällen. Utskottet har därvid framhållit betydelsen avsamarbete, att svensk kompetens skall användas och attSATIS-nätverket kan vara ett bra instrument för det. Manskrev också i betänkandet 91/92:UU15 att forskningsinstitutinte har de ideella organisationernas möjligheter tillegeninsats därför kunde full anslagsfinansiering varanödvändigt.Utrikesutskottet har också uttalat att det finns ett stortbehov av inhemsk, lokalt förankrad teknologi i u-ländernaoch stöder tanken att utveckla det ytterligare.Samtidigt säger utskottet att det inte ankommer påriksdagen att bedöma föreningen önskemål om bidrag.Utan att det är en uppgift för SIDA och SAREC att bedöma.Utskottet förutsätter om det finns behov av regeländringar såskall myndigheterna återkomma till med förslagom erforderliga förändringar i systemet.Om verkligen är intresserad av att stöda lokaltförankrad teknologi så bör också ansvarar för attregelverket som styr vårt bistånd ger uttryck för det. Vimenar att bör ta initiativ till att förändra reglernaoch inte vänta på myndigheternas initiativ. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att SIDA får i uppdragatt anpassa regelverket för bistånd så att en förening somATS kan erhålla bidrag.
mot · GI02U236 · 1995-01-25 00:00:00 — bistånd till uppgår inte längre till enprocent av bruttonationalinkomsten (BNI). Det är medmycket beklagande vi tvingas konstatera detta. mellan den borgerliga regeringen ochsocialdemokraterna gjordes en besparing påbiståndet med . Därmed sänktes biståndet från enprocent av BNI till ca 0,9 procent.När detta beslut togs markerades från alla inblandade attambitionen var att kunna återgå tillenprocentsmålet. Avvikelsen betraktades som enengångsföreteelse i ett trängt ekonomiskt läge. Men idecember 1994 beslutade att ytterligare avlägsnasig från detta mål. Biståndet skall nu frysas till ett nominelltoförändrat belopp . skallsåledes successivt, i takt med att tillväxt kan öka,distansera sig från sitt uppsatta mål för nivån påbiståndet till de allra värst utsatta människorna.Denna utveckling är, enligt vår mening, ytterst allvarlig.Det är ett avsteg mot de utfästelser vi ofta gjort i bådenationella och internationella sammanhang. övergerdärmed sin internationellt ledande roll och förblir inte längreett föredöme när det gäller biståndspolitiken. Vi befarar attdetta kan få allvarliga smittoeffekter vad gällerbiståndsviljan i andra givarländer.I riksdagsbeslutet uttalades attenprocentsmålet skall ligga fast och uppnås så snart densvenska ekonomin tillåter. Detta uttalande upprepas i åretsbudgetproposition. Det är i och för sig tillfredsställande attregering och riksdag på detta sätt velat markera en högreambition, men trovärdigheten blir allt svårare att upprätthållaju längre från det uppsatta målet som de faktiska besluten föross. Under alla förhållanden kommer en återgång tillenprocentsmålet att bli mycket avlägset om riksdagenvidhåller beslutet från 1994.Vi inser att saneringen av svensk samhällsekonomi kräverdrastiska ingrepp. Men när besparingar skall ske måste underalla förhållanden bördorna fördelas så rättvist som möjligt.Då sätts solidariteten på prov. Och det är utan varje tvekanså att medborgare är de allra sämst ställda.Världens fattigaste har inte utrymme för besparingar. Därförkan vi inte ställa upp för en politik som innebär att en ökadtillväxt i leder till att den andel av vår inkomst somvi avsätter för de allra fattigaste successivt minskar.Riksdagen bör utifrån de förutsättningar som dåföreligger pröva och avgöra biståndets storlek. Enutgångspunkt bör därvid vara att återuppnå enprocentsmålet. Som alternativ till fortsattabesparingar på biståndet vill vi i första hand se en hårdareprutning i försvarsbudgeten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetet för att åter uppnå 1-procentsmålet beträffande u-landsbiståndet.
mot · GI02U301 · 1995-01-25 00:00:00 — Ekologisk kompetens i den svenska FN-delegationen Den svenska FN-delegationen administrerar ochhandlägger arbete i FN. För att utföra detta har UDsåväl knutit sakkunniga som diplomater till verksamheten.Sålunda finns även militär expertis som t ex skattefinansieradtjänst med uppgift att hjälpa det svenska näringslivet att tahem anbud. Däremot saknas en ekolog.Miljöpartiet de gröna menar att en hållbar och bärkraftigutveckling för överlevnad kräver att alla beslut, förslag ochståndpunkter underställs en granskning ur ett ekologisktperspektiv. Självfallet gäller detta också i internationelltsamarbete, inte minst i FN-sammanhang.Sverige har haft ett gott rykte när det gäller miljöpolitik.Den första stora internationella miljökonferensen hölls iSverige, massaindustrin gick före när det gäller utsläpp osv.Sverige har därmed både ett ansvar och en plattform som kananvändas på ett miljöbättre sätt i internationellasammanhang. Eftersom hotet mot global överlevnad är denstörsta frågan vi står inför så är det mer än rimligt att Sverigetar sin del av ansvaret. Gränsen för jordens bärkraft börjarnärma sig -- det kanske låter dramatiskt, men det är intemindre sant för det. Människans verksamheter håller på att fåen omfattning som jordens naturliga system inte orkar bära. Iett upprop (Varning till mänskligheten; 1992) av över 1.600forskare, däribland 102 nobelpristagare heter det: ''Vi harbara ett eller några få årtionden på oss. Sedan försvinnermöjligheterna att vidta åtgärder för att undanröja de hot vinu står inför. Då kommer mänsklighetens framtidsutsikter attradikalt ha försämrats. ''de gröna menar att hotet mot vårgemensamma överlevnad måste tas på minst lika stort allvarsom det man lägger på militär strategi och på betydligt störreallvar än man lägger på att ro hem beställningar tillnäringslivet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tillsätta en fast tjänst som ekologvid den svenska FN-delegationen i .