mot · GI02Ub725 · 1995-01-25 00:00:00 — BakgrundRegeringen föreslår i sin proposition 1994/95:100 att en nyhögskola inrättas på . Högskolan lokaliserashuvudsakligen till . Viss utbildningkommer dock att förläggas till . Den nya högskolanskall successivt byggas ut och tillföras resursersom motsvarar ca 4 000 studenter som studerar på heltid.Stockholms universitets nuvarande verksamhet i ,, och skall ingå i den nyahögskolan. När Hälsohögskolan med 2 500 studerandeflyttar till kommer det inklusive 1 500 studerande att finnas totalt 8 000 studerandei anslutning till . Kostnaderna för denförsta etappen omfattande /96 beräknas till34 . Denna etapp omfattaruppbyggnadsarbete och resurser för 1 000 heltidsstudenterhösten . I dessa ingår de resurser för Stockholmsuniversitets nyssnämnda verksamhet, som föreslås överförastill den nya högskolan.Under en andra etapp omfattande budgetåren 1997--1999bör verksamheten byggas ut med resurser som motsvararytterligare 3 000 heltidsstudenter.Verksamheten inom grundutbildningsområdet ärhuvudsakligen inriktad på ämnen inom de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga fakultetsområdena och omfattarendast till mindre del laborativa ämnen.Forskningen vid den nya högskolan kommer att byggas uti samma takt och i samma omfattning som övriga högskolorav motsvarande storlek. Den förutsätts finansierashuvudsakligen genom den särskilda stiftelse, vars ändamålär att finansiera forskning och forskarutbildning inomområden med inriktning mot Östeuropa ochÖstersjöregionen vid en ny struktur för högre utbildning isödra . Även den särskilda stiftelse varsändamål är att stödja bl.a. forskning på vårdområdetförutsätts bidra till finansieringen av forskning ochforskarutbildning.Utgångspunkter för regeringens övervägandenEnligt regeringens ovan nämnda proposition råder det enregional obalans i landet när det gäller högre utbildning.Stockholmsområdet har enligt propositionen jämfört medlandet i övrigt en betydligt lägre andel högskoleplatser iförhållande till befolkningens storlek men också iförhållande till arbetslivets krav.Vidare råder det i en inomregionalobalans med stora skillnader i utbildningsbakgrund mellanbefolkningen i olika delar av regionen. Andelen som gårvidare från gymnasieskolan till högre studier är lägre isöderkommunerna än i den norra länsdelen. Därför är en avmålsättningarna för utbyggnaden av högre utbildning iStockholm att tillgodose och öka intresset för högreutbildning i den av län.Några jämförelser beträffande högre utbildning ochforskning mellan och landet i övrigtJämförelser vad avser högre utbildning och forskningmellan olika regioner kan göras på många olika sätt. Nedanföljer några sådana.Grundläggande högskoleutbildningJämförelse genom studier av anslag till grundläggandehögskoleutbildningEtt sätt att jämföra med landet i övrigtär att relatera anslagen till den grundläggandehögskoleutbildningen såsom de anges i proposition1994/95:100 till befolkningens storlek.nHögskoleenhetAnslag 1995/96BefolkningAnslag/befolkn. (18 mån.) tkrper läntkr per personSthlms universitet903 440KI475 139KTH865 903Lärarhögsk. Sthlm79 752Summa Stockholm2 730 0501 686 2301,62Om även räknas in iStockholmsområdet erhålles följande:nHögskoleenhetAnslag 1995/96BefolkningAnslag/befolkn. (18 mån.) tkrper läntkr per personUppsala univers.1 092 632283 006Sthlm (enl.ovan)2 730 0501 686 230Summa /Upps.3 822 6821 969 2361,94För landet i övrigt gäller följande:nHögskoleenhetAnslag 1995/96BefolkningAnslag/befolkn. (18 mån,) tkrper läntkr per personLandet i övrigt8 626 5106 255 7421,38(exkl.Uppsala)Landet i övrigt9 719 1426 538 7481,49(inkl.Uppsala)Denna jämförelse ger som resultat att Stockholmsområdetinte kan sägas vara missgynnat när det gällerutbildningsresursernas fördelning. Räknas Uppsalauniversitet in i gäller detomvända, nämligen att /är vältillgodosedd när det gäller resurser till grundläggandehögskoleutbildning.Jämförelse genom resultat inom den grundläggandehögskoleutbildningenEn alternativ jämförelse kan göras genom att betraktaantalet helårsprestationer inom grundläggandehögskoleutbildning. Underlagsmaterial finns i VHS''Årsrapport för universitet och högskolor 1992/93''. I dennarapport finns antalet helårsprestationer verksamhetsåret1992/93 inom den grundläggande högskoleutbildningensammanställda och fördelade på landets högskoleenheter.nHögskoleenhetAntal helårsprest.Befolkning(procentuell fördelning)Landet totalt exkl.134 4398 745 109konstnärliga högskolori StockholmvaravStockholms universitet14 235KI2 354KTH6 431Lärarhögskolan i 297Summa Stockholm27 317 ()1 686 230 ()universitet12 933Summa /Uppsala40 250 ()1 969 236 ()Landet i övrigt (exkl.Uppsala94 189 ()6 255 742 ()Landet i övrigt (inkl.Uppsala107 122 ()6 538 748 ()Anm: i ingår inte i dennajämförelse.Inte heller denna jämförelse indikerar attStockholmsområdet skulle vara missgynnat när det gällerfördelningen av högre utbildning i landet. Stock-holm/torde vara väl tillgodosedd när detgäller förläggningen av grundläggande högskoleutbildning.Forskning och forskarutbildningVad beträffar forskning och forskarutbildning kan enjämförelse göras genom att relatera fakultetsanslagen1995/96 (18 månader) i proposition 1994/95:100 tillStockholmsområdet respektive /till landets samlade fakultetsanslag.nHögskoleenhetAnslag 1995/96Proc. fördelning(18 månader) tkrav fakultetsanslag(motsv. )Landet totalt8 427 584varavStockholms universitet1 096 034KI759 359KTH732 139Summa Stockholm2 587 53231%Uppsala universitet1 349 219Summa /Uppsala3 936 75147%Lunds universitet1 394 255Göteborgs universitet1 078 541Umeå universitet742 419Linköpings universitet487 320Högskolan i 733CTH519 575Högskolan i 990dvsLandet i övrigt4 490 (exkl. )Landet i övrigt5 840 (inkl. )Anm: I anslagen ovan ingår enligt proposition1994/95:100 även ersättning för lokalhyror.Av tabellen framgår att har avfakultetsanslagen (motsvarande). /tilldelas av fakultetsanslagen.Slutsatsen blir alltså att närmare hälften avfakultetsanslagen tilldelas /Uppsala-regionen.SammanfattningEn mycket stor andel av högre utbildning ochforskning ligger i /. Förutomlandets äldsta universitet finns här Stockholmsuniversitet, , , , Högskolan för lärarutbildningi , ett antal konstnärliga högskolor, SverigesLantbruksuniversitet samt ett antal forskningsinstitut. Härligger också , , ochflertalet av övriga vetenskapliga akademier samtNobelstiftelsen. Vidare forskningsråden, ochforskningsstiftelserna.Ett alternativ: Bygg ut i bedriver utbildning inommatematik-naturvetenskap, teknik, ekonomi ochdatavetenskap, samhälls- och beteendevetenskap, humaniorasamt lärar- och vårdutbildning. Drygt 13 000 studerandefinns vid universitet.Forskning bedrivs inom den filosofiska fakulteteninklusive tema, den tekniska fakulteten samt inomhälsouniversitetet. Antalet professorer är 122 medan antaletforskarstuderande är ca 1 000.Forskning och forskarutbildning bedrivs nästanuteslutande i . Av antaletgrundutbildningsstudenter finns drygt 1 500 i . INorrköping finns barn- och ungdomspedagogisk utbildning,ingenjörsutbildning, YTH-utbildning, utbildningar inomvårdområdet samt fristående kurser inom flertalet områden.En utbyggnad av i NorrköpingEn stor andel av högre utbildning och forskningfinns som sagts ovan i /. Ettalternativ eller komplement till en sådan utbyggnad skullevara att bygga ut i erbjuder en annorlunda akademiskmiljö som ännu inte är fullt utbyggd och som mycket välskulle kunna härbärgera de profiler som åsyftas medHuddingeförslaget. Här finns en annorlunda akademiskmiljö och ett rikt studentliv.Att är attraktiv som studieort framgår om manbetraktar den geografiska fördelningen av antalet rekryteradestudenter till samtliga utbildningsprogram.Totalt kommer av studenterna från län utanförÖstergötlands. Från kommer 8,. För t.ex.utbildningsprogrammet ekonomi rekryteras ca20% från . Många ungdomarföredrar att studera på en mindre ort och på visst, men intealltför stort, avstånd från föräldrahemmet. För mångapresumtiva studenter i har alltsåLinköpings universitet en stor attraktionskraft.Informationsteknologin är en mycket starkLinköpingsprofil. ofManagement and Industrial () där forskarefrån ett drygt tiotal ämnen samverkar bedrivs framgångsrikforskning inom bl.a. företagsstyrning/styrning av offentligförvaltning, företagsstrategi, organisationsutveckling,kvalitets- och rättsfrågor. Inom Tema Vatten har det sedanlänge bedrivits forskning inom miljöområdet med i flera falldelar av området runt som objekt. I samtliga fallfinns samarbete med forskare från länderna runt Östersjön.Forskning av i detta sammanhang stort intresse finns ocksåinom bl.a. psykologi,mätteknik samt institutionen förkultur- och samhällsvetenskap.Linköpings universitets sammansättning gör det möjligtatt bedriva forskning med inriktning mot Östeuropa ochÖstersjön utifrån naturvetenskapliga, tekniska,samhällsvetenskapliga och humanistiska perspektiv.Sammantaget finns det alltså vid enutomordentligt fruktbar bas att bygga på när forskning omÖsteuropa och står i fokus. Denna bas skullekunna utgöra ett fundament till forskning om Östeuropa ochÖstersjön tillsammans med i befintliga statligaverk såsom Sjöfarts-, Luftfarts- och ,samt SMHI.Den forskning som bedrivs vid utgör enframträdande resurs när det gäller forskning om t.ex.Östersjön. har t.ex. ett operativt samarbete med debaltiska väder- och vatteninstituten och ett omfattandepersonsamarbete. Regering och riksdag har /94satt som ett av målen för att institutet skall utgöra enresurs i miljöarbetet. Inom ramen för detta avser att --i samarbete med universitet i -- utöka sin forskninginom klimatområdet. finns en etableradsamverkan mellan och . Somexempel kan nämnas det samarbete som Tema Vatten ochmatematiska institutionen har med . Likaså samverkarSMHI med och i struktureringen av ettgemensamt projekt avseende en avancerad och kraftfullsuperdatormiljö med datorresurser, system- ochtillämpningsstöd till tjänst för akademisk och industriellforskning och utveckling.I finns andra statliga verk såsom (), ()och () som ocksåutgör resurser liksom det faktum att är regionenstransportcentrum.Norrköping har sedan århundraden många internationellakontakter som bl.a. hjälpt till med att bygga upp stadens rikakulturliv. Här finns bl.a. ett av landets finaste museer förmodern konst och Arbetets museum som är unikt. Här finnsÖstgötateatern och en symfoniorkester i landets modernastekonserthus -- De Geerhallen. Industrilandskapet, i vilket i är belägen,utgör en självklar utgångspunkt för industrihistoriskastudier. I planeras dessutom tillkomsten av ettScience Center.Inom grundläggande högskoleutbildning kan utbildningeni byggas ut av samma skäl som gäller för desödra delarna av . Andelen avgångselever1991/92 från gymnasiet som /93 påbörjathögskolestudier var lägre i i jämförelsemed . Utbyggnaden kan inte bara ske i icke-laborativa ämnen. I stället kan en eventuell expansionmycket väl bygga på den befintliga tekniska utbildningenoch t.ex. kemiingenjörsutbildningen (tillika en resurs förproblemställningar inom miljöområdet) som finns iNorrköping. Ytterligare en intressant tanke är den idé somhåller på att utvecklas om att förlägga en medieutbildning tillNorrköping.I detta sammanhang måste också universitetsengagemang i distansutbildningsfrågor lyftas fram.Universitetet har både kunskap och utrustning att via modernkommunikationsteknik överföra kurser till andra länder runtÖstersjön. Dessutom har landets enda professuri vuxenpedagogik vilket innebär att distansutbildning kanbyggas upp inte enbart med hjälp av lämplig teknik utanockså med adekvat pedagogik och metodik. Genomdistansutbildning kan alltså delar av den grundutbildningsom finns/ kommer att finnas i också spridas tillandra länder runt Östersjön.Östergötlands kommuners starka engagemang för t.ex. debaltiska staterna måste också framhållas. Som exempel kannämnas att har som vänort medanLinköpings vänort är Kaunas. Samarbete mellanÖstergötlands kommuner och finns på mångaolika plan. Ett exempel på detta samarbete ärKommunforskningsrådet från vilket forskning om denkommunala sektorn håller på att etableras vilket kan visa sigvara av intresse även i detta sammanhang.Norrköpings och strategiska läge vidÖstersjön och den starka och befintliga forskning som redanfinns gör det intressant för forskare från svenska ochutländska universitet och högskolor att ingå i forskargruppertillsammans med forskare från somdärmed skulle kunna bli ett nav i ett nätverk av universitetoch högskolor där huvudsyftet är forskning med inriktningmot och Östersjön.Med ovanstående motiveringar borde förutsättningarna föratt bygga ut med särskild inriktningpå utredas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter en utredning omutbyggnad av särskilt i .