ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Ub29 · 1995-03-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:139 Särskilda utbildningssatsningar inom högskolan I regeringens proposition 1994/95:139, om fördelning avsärskilda resurser till högskolan, finns också förslag omfördelning av nya utbildningsplatser inom det humanistiska,samhällsvetenskapliga och juridiska området. För hösten1995 fördelas 4 000 platser och fördelas ytterligare 3 500 platser. Fördelningen föreslås bli sådan att drygthälften av de nya platserna förläggs till mindre ochmedelstora högskolor. Med tanke på att de stora universiteteni dag svarar för en helt dominerande del av det samladeutbildningsutbudet, finns det klara motiv för att förlägga enännu större del av de nya platserna vid de mindrehögskolorna.Förstärkningen är av tillfällig natur och föreslås omfattaenbart en tolvmånadersperiod. De behov av fler utbildadeinom naturvetenskap och teknik, som beskrivs ipropositionen är ingen tillfällig företeelse, utan med allsäkerhet ett behov som kommer att finnas även i framtiden.Det är till och med troligt att behovet av dessa utbildningarytterligare kommer att öka. Det är också så att efterfrågan påhögre utbildning väsentligt överstiger utbudet, dettaunderstryker ännu mer behovet av utbildningen. Det bordeenligt min mening vara en långsiktighet i förslagen frånregeringen. Skall det bli en bra utbildning krävs resurser sominte alltid lätt går att få fram tillfälligt. Den föreslagnaökningen av resurser för humanistisk, samhällsvetenskapligoch juridisk utbildning bör därför permanentas.Fördelningen mellan olika skolor tycks ha skett lite på enhöft, strategin bakom är svår att spåra. de högskolor som fått det minsta resurstillskottet,vilket jag tycker är anmärkningsvärt. harett stort sökandetryck till alla de utbildningar som högskolananordnar. Nästan två av tre förstahandssökande kunde inteerbjudas plats /94. Det finns ett stortutbildningsbehov i närområdet, har mångabåde små och stora företag som har behov avhögskoleutbildade människor. Antalet sökande visar ocksåatt intresset är stort från ungdomar. Den tekniskautvecklingen gör att det finns ett stortvidareutbildningsbehov hos dem som redan äryrkesverksamma. har redan gjort enansträngning att möta detta behov genom överintagning både1993/94 och 1994/95. I sin anslagsframställning /96har högskolan i föreslagit en kraftig ökning avresurstilldelningen för att i någon mån tillfredsställa debehov som här redovisats. Regeringens fördelning av de nyautbildningsresurserna har utarbetats utan att ta någon hänsyntill de behov som finns i och till detsökandetryck som har. Regeringensförslag till fördelning av utbildningsplatser bör därför sesöver. Antalet nya platser inom humaniora,samhällsvetenskap och juridik bör fördelas så att Högskolani tilldelas 250 nya platser, i stället för de föreslagna140 platserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar fördela de nya platserna inomhumaniora, samhällsvetenskap och juridik så att Högskolani tilldelas 250 nya platser.
mot · GI02Ub30 · 1995-03-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:139 Särskilda utbildningssatsningar inom högskolan proposition föreslår regeringen bl.a. hur 4 000 nyaplatser och 3 500 platser /96inom det humanistiska, samhällsvetenskapliga och juridiskautbildningsområdet skall fördelas. Drygt hälften av dessaplatser föreslår regeringen skall förläggas till de nyahögskolorna. Det är bra men inte tillräckligt. Eftersom fleraav de stora universiteten klart deklarerat att de inte, av olikaskäl, önskar någon ytterligare utbyggnad avgrundutbildningen, finns det skäl att tilldela de nyahögskolorna en större andel av de nya platserna.Eftersom långsiktighet i högskolans verksamhet är viktigär det angeläget att de föreslagna ökningarna om möjligtpermanentas och inte bara omfattar en tolvmånadersperiod.Motiven för skillnader i tilldelning av resurser är enligt vårmening inte relevanta eller ens urskiljbara. Högskolan iBorås, HB, är en av de högskolor som föreslås få minstresurstillskott för såväl humaniora, samhällsvetenskap ochjuridik som övriga utbyggnadsområden -- naturvetenskapoch teknik, språk, basår, aspirantutbildning ochsommaruniversitet.Antalet sökande till de utbildningar som HB anordnar ärmycket stort. Nästan två av tre förstahandssökande kunde ejerbjudas plats /94. Utbildningsnivån iSjuhäradsbygden, som är HB:s närregion, är bland de lägstai landet. av befolkningen i åldern 20--harhögskoleutbildning omfattande . Detta kanjämföras med motsvarande siffra i riket som är . Tilldetta skall läggas att behovet av fort- och vidareutbildningbland de redan yrkesverksamma i bygden är mycket stort.Dessa behov har lett till att gjort tämligenstora överintag . Överskott bl.a. från externasuppdrag har gjort detta möjligt.Förslaget till fördelning av de nya utbildningsplatsernahar, såvitt vi förstår, gjorts utan hänsyn till de fakta som vihär framfört. Vi föreslår därför att förslaget ses över och attantalet nya platser inom humaniora, samhällsvetenskap ochjuridik till höjs från förslagets 140 till 250platser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökat antal utbildningsplatser tillHögskolan i .
mot · GI02Ub32 · 1995-03-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:157 Ändring av bidragsbestämmelserna för fristående skolor godkända för vanlig skolplikt m.m. I proposition 1994/95 föreslås vissa ändringar som rörfristående skolor. De föreslagna förändringarna kommerdessutom genom sin utformning att medföra att flertaletelever berövas möjligheten att välja skola. Valfriheten blir enmöjlighet endast för ett litet fåtal!Förslaget måste uppfattas som en åtgärd för att långsamtutarma de fristående skolorna. Risken är uppenbar att detvingas upphöra med sin verksamhet.Valfrihet inom skolområdet är viktigtValfriheten i skolan är viktig av flera skäl. Eleventillsammans med sina föräldrar skall ha rätt att välja skola.Det är en viktig princip i ett fritt samhälle. Denna rättighetfinns inskriven i FN:s konvention om de mänskligarättigheterna (artikel 26:3).Vi anser det värdefullt att skolväsendet präglas avmångfald. Det är viktigt att olika skolor kan profilera siginnehållsmässigt och pedagogiskt inom de ramar som blandannat läroplanen anger.Skolpengen ger möjligheter för skolor i glesbygd att levakvar eller alternativt kan en skola startas trots att kommuneninte ansett att det funnits behov.Riksdagens beslut om valfrihet och friståendeskolor innebar för område:att eleverna ochderas föräldrar får ett väsentligt större inflytande ochekonomiska möjligheter att själva välja skola, såvälfristående som kommunala,att fristående och kommunalaskolor i ekonomiska och andra hänseenden ges i principsamma villkor,att de fristående skolorna inte ges rätt att taut avgifter för tjänster som motsvarar dem som erbjuds inomdet offentliga skolväsendet.Många nya friskolor har startatsVåren 1991 fanns på grundskolenivå 83 fristående skolor ihela landet. Under den borgerliga regeringstiden --1994har antalet fristående skolor ökat till hela 285.Vi ser det som högst angeläget att slå vakt om de friståendeskolorna. Självklart skall skolorna följa bestämmelser ochintentioner i skollagen, läroplaner och kursplaner. Det böräven i fortsättningen vara en uppgift för att svaraför tillsynen av de fristående skolorna.Regeringens förslag -- ett hot mot de fristående skolornaRegeringen har enligt propositionen beslutat tillsätta enparlamentarisk kommitté, som skall utreda frågorna omfristående skolor på grundskolenivå. Kommittén skall bl.a.lämna förslag till nya regler för bidragsgivning. Senast den1 skall kommittén redovisa sitt uppdrag. Nyaregler för bidragsgivning avses införas fr.o.m. den 1 juli1996.Därför är det ett högst märkligt tillvägagångssätt att redannu strypa möjligheterna för de fristående skolorna.Vi anser detta vara en ytterst orättvis och orimligbehandling av de fristående skolorna, deras elever ochpersonal. Hur skall ett inkomstbortfall kunna hanteras medså kort framförhållning ? Resurser i form av lärare och annanpersonal kan inte avskedas med kort varsel. Lokaler,antingen de är egna eller förhyrda, ger ofta en kostnad sominte snabbt kan minskas.Bidragen bör vara kvar på oförändrade . Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag till lag om ändringi skollagen.
mot · GI02Ub37 · 1995-03-15 00:00:00 — med anledning av redog. 1994/95:RJ1 Styrelsens för stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning En av de viktigaste målsättningarna med RiksbankensJubileumsfonds verksamhet är att understödjagrundforskning som har svårigheter att dra till sig externaanslag. Den humanistiska forskningen vid våra universitethar t.ex. mycket små möjligheter att locka till sigforskningsanslag i konkurrens med mer ömatnyttigöforskning inom naturvetenskap och samhällsvetenskap. Vibehöver därför offentliga institutioner som RiksbankensJubileumsfond som värnar den nödvändiga men ekonomisktåsidosatta forskningen. I stadgarna för RiksbankensJubileumsfond står också uttryckligen att öföreträde skallges åt forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så vältillgodosedda på annat sättö.En närmare studie av hur Jubileumsfondfördelar anslagen till olika forskningsprojekt bör kunna visai vilken utsträckning fonden lever upp till ovanståendefördelningsintention. Det visar sig då att av totalt 64forskningsprojekt som beviljats anslag är 38 samhällsvetenskapliga projekt. Endast 11 projekteller tillhör det humanistiskaforskningsområdet. Utpräglat ömatnyttigaö ämnen somnationalekonomi, företagsekonomi och statistik omfattaröver en fjärdedel av anslagen till det samhällsvetenskapligaområdet. Det kan starkt ifrågasättas om denna fördelningöverensstämmer med intentionerna för anslagsfördelningen.Det finns ytterligare en dimension som kan vara värd attuppmärksamma i sammanhanget, nämligen fördelningen avanslagen mellan kvinnliga och manliga projektledare. Dekvinnliga lärarnas och forskarnas situation vid universitetenär föremål för särskild uppmärksamhet. Många menaratt kvinnliga lärare och forskare förfördelas vidtjänstetillsättningar. Hur ser det då ut när det gällerfördelningen av forskningsanslagen? RiksbankensJubileumsfond har gett anslag till totalt 64 projekt. Utöverdetta kommer den s.k. Kulturvetenskapliga donationen somgett anslag till sammanlagt 10 projekt. Av jubileumsfondens64 anslag har enbart 8 eller tilldelatskvinnliga projektledare. Av den Kulturvetenskapligadonationens forskningsanslag har enbart 2 tilldelatskvinnliga projektledare.Det är följaktligen uppenbart att kvinnorna ärunderrepresenterade bland de anslagsbeviljade forskarna.Det finns ingen anledning att tro att kvinnor söker anslag imindre utsträckning än sina manliga kollegor. Däremot finnsdet anledning att misstänka att kvinnor förfördelas somforskare därför att deras forskningsområden inte ansestillhöra en manligt definierad forskningsfront. Det finnsockså anledning att tro att det finns ett samband mellan denlåga andelen humanistiska projekt som tilldelats anslag ochdet låga antalet kvinnliga projektledare.Vi menar mot bakgrund av detta att RiksbankensJubileumsfond bör se över sin verksamhet och bättre änhittills försöka anpassa anslagspolitiken till de ursprungligaintentionerna för anslagsfördelningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger styrelsen för RiksbankensJubileumsfond till känna vad i motionen anförts omprinciperna för fondens fördelning av projektanslag.
mot · GI02Ub39 · 1995-03-15 00:00:00 — Vitillstyrker därför regeringens förslag om att införa enbestämmelse om skyldighet för högskolor och universitet attverka för att studenter inte utsätts för sexuella trakasserier. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en IT-satsning i skolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om IT som kunskapsområde pålärarutbildningarna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarutbildningarnas forskning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målbeskrivningen ihögskoleförordningens examensordning för lärarexamina,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om FRN och forskningsrådens ansvarför och utbildning i jämställdhetsfrågor,6. att avslår regeringens förslag om enresursförstärkning med för kvinnligaprofessorstjänster och i stället omfördelar dem genom atta) avsätta ytterligare för att i enlighetmed motionen skapa förutsättningar för nya professureroch/eller forskartjänster inom kvinno- ochjämställdhetsforskning,b) tilldela FRN ytterligare för attutveckla och stödja genusforskningen samtc) tilldela Fora/centra för kvinnliga forskare ytterligare 1miljon kronor,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en studie av hur kvinnors ochmäns forskningsansökningar bedöms avprioriteringskommittéerna,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om genusperspektivet i ansökningarom medel för forskning,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Fora/centra för kvinnliga forskare,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beslutet att omvandlautbildningsbidragen till doktorandtjänster skall fullföljas,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare 39 miljoner kronorgenom en omfördelning inom anslagen för utbildning för attinrätta totalt 300 nya doktorandtjänster,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att studiefinansieringstiden förforskarstudier borde göras mer flexibel närfamiljesituationen så kräver,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen av medel förkvinnliga doktorandtjänster,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det resultatrelateradeforskningsanslaget bör införas som tidigare planerat,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskarstipendierna för kvinnor,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rekryteringsmål för allaanställningskategorier inom den akademiska världen,17. att avvisar förslaget om 30 professorstjänsterför kvinnor,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nominering till forskningsråden.
mot · GI02Ub42 · 1995-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:164 Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet Regeringens målsättning gällande en jämnarekönsfördelning bland professorer hälsas medtillfredsställelse. Den takt med vilken kvinnliga professorerhittills utnämnts kan ej accepteras. Det finns knappt 150kvinnor i professorskåren. Dessa ger inte rättvisa åtkvinnors kompetens och erfarenhet. Fler kvinnliga förebildermåste finnas inom professorskåren. Genom sin position hardessa kvinnor en stor inverkan på undervisning,forskningsområden, metodval m.m. Det är tragiskt att maninom den akademiska världen inte bättre förmått att ta varapå de kvinnliga begåvningar som finns där.Om man utgår ifrån att kvinnor och män har likaintellektuella förutsättningar för ledarbefattningar inomolika områden så måste det finnas något annat skäl till attdet nästan enbart är män som t.ex. blir professorer. Män hartydligen på ett eller annat sätt blivit positivtsärbehandlade. En del av de mekanismer som ligger bakomdetta har med tydlighet visats av ochAgnes Volds granskning av Medicinska forskningsrådetsagerande vid tjänstetillsättningar.Om man granskar handlingarna bakomprofessorstillsättningar kan man konstatera att enigheten omvad som ryms i begreppet kompetens skiftar. Det märkligaär dock att bedömningarna utfallit till eventuellakvinnliga sökandes nackdel.Nu vill regeringen att särbehandlingen för en gångs skullskall gå åt andra hållet. Dock finns anledning att reagera förformuleringen ''mindre kvalificerad'' i regeringensproposition, då det gäller positiv särbehandling av sökandeav underrepresenterat kön. Vi anser att man med positivsärbehandling bör avse att en tjänst tillsätts med sökande avunderrepresenterat kön, om sökande är tillräckligtkvalificerad för tjänsten. Dagens problem är ju snarare attkvinnor tycks behöva vara högre kvalificerade änmedsökande män. Vi är övertygade om att med en mindresnäv syn på de kriterier som ligger till grund förmeritvärderingarna behövs ingen lägre kvalifikationsgrundför kvinnor. Får de dessutom på lika villkor redovisa ochtillgodoräkna sig sina forskningsresultat borde det inte varasvårt att hitta klart meriterade kvinnliga sökande tillprofessurer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om positiv särbehandling.
mot · GI02Ub48 · 1995-03-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:165 Ett högskoleverk Rent principiellt vill framhålla att ett nytthögskoleverk inte får leda till en centralisering. Engrundprincip som fyrklöverregeringen arbetade efter inomhögskoleområdet var decentralisering. Detta för högskolornaangelägna och välkomna reformarbete, bort fråndetaljstyrning till förmån för ökad flexibilitet och frihet,måste vidhållas som en av hörnstenarna inomutbildningspolitiken.Centern anser att regeringens förslag om att lägga nerRådet för grundläggande högskoleutbildning är olyckligt.Rådet har initierat och stimulerat till utvecklingsarbete förpedagogiskt förnyelsearbete. delar inte regeringensuppfattning om att insatser på central nivå ärnödvändiga. anser att rådets arbete utvecklat ochförnyat det pedagogiska arbetet inom högskolan. Centernanser att Rådet för grundläggande högskoleutbildning börfinnas kvar. Det kan närmare övervägas om vissa av deuppgifter rådet har kan överföras till . Medelför rådets kärnverksamhet bör emellertid säkerställas.Centern föreslår att medel omfördelas från det totalagrundutbildningsanslaget.Centern värnar om den internationaliseringsprocess sompågår. är därför starkt kritisk till regeringens förslagom begränsningar där endast de av Högskoleverketgodkända utländska utbildningarna ger rätt till studiemedel.I enlighet med vårt ställningstagande ovan, samt centernsuppfattning att CSN har stor effektivitet och lågadministrativ kostnad, ser vi ingen anledning att utredaen överföring av uppgifter från CSN till vadavser beviljande av studiemedel för utlandsstudier. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag vad avser Rådetför grundläggande högskoleutbildning i enlighet med vad imotionen anförts,2. att avslår regeringens förslag om beviljande avstudiemedel för utlandsstudier i enlighet med vad i motionenanförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring av uppgifter från CSNtill .
mot · GI02Jo21 · 1995-04-06 00:00:00 — med anledning av skriv. 1994/95:167 Det svenska miljöarbetet i EU -- Inriktning och genomförande Miljöfrågorna är utomordentligt viktiga i vårt samhälle.Allt större vikt fästs också vid de problem som är förenademed miljöpåverkan, och stora resurser används för att lösadessa problem.I och med vårt inträde i EU måste vi med stor kraftengagera oss i miljöarbetet på europeisk nivå.Miljöproblemen är internationella -- luftutsläpp bryr sig inteom nationella gränser.Den regeringsskrivelse, som överlämnats till ,behandlar ett mycket viktigt och intressant område.Underlaget för skrivelsen är en departementspromemoria,som sänts ut på remiss. Det är i detta sammanhang högstförvånande att fjärrvärme- och kraftproducenter inte givitstillfälle att lämna sina synpunkter på promemorian. Enutökad remisslista hade med största sannolikhet resulterat iytterligare nyanser i den uppfattning som återges iregeringens skrivelse.Det gäller t.ex. städernas miljöproblem. Självklart börSverige aktivt medverka i det EU-samarbete som rörlivsmiljön i städer och tätorter. Inom detta område har vikunskap, som vi med fördel kan dela med oss av till andraländer.Det gäller fjärrvärmen, som givit en väsentlig förbättringav luftmiljön i . Fjärrvärmen är för oss en naturlig delav tätortsmiljön. Samma förhållande gäller i hela ochi . I övriga -- såväl i väster som i öster --finns mycket att göra. Många östländer harfjärrvärmesystem, men dessa använder en teknik förproduktion och distribution, som lämnar mycket övrigt attönska.Användning av fjärrvärme för uppvärmning av fastighetermöjliggör också el-produktion i kraftvärmeverk.Det ger en väsentligt högre effektivitet och därmed mindreåtgång av bränsle än vid separat produktion av el och värme.Det betyder att belastningen på miljön också blir mindre. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i samarbetet inom EU skallbeakta de möjligheter och fördelar som fjärrvärme medförför miljön.
mot · GI02Jo22 · 1995-04-06 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för att EUutvecklar sina program, direktiv och förordningar för attpåskynda framtagandet av teknik och processer som skyddarvattentillgångar,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av EU:s jordbrukspolitikför att minska miljöproblemen och ge konsumenterna störretillgång till ekologiskt odlade produkter,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU skall agera på effektivastmöjliga sätt för att gynna en uthållig utveckling i jordensfattiga länder,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU skall agera på effektivastmöjliga sätt för att gynna en uthållig utveckling i Öst- ochCentraleuropa,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivt skall medverkai arbetet med miljöhandlingsprogrammet för att minskamiljöproblemen i ,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall driva kravet påen analys av om fortsatt urbanisering är förenligt med måletom det uthålliga samhället.