mot · GJ02Fi18 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling SammanfattningSverige har under haft en för svag ekonomisk tillväxt.Häri ligger roten till dagens arbetslöshet och ekonomiskaproblem. Regeringen saknar strategi och ideologi för tillväxt.En populistisk oppositionspolitik försvårar dessutom förregeringen att hantera tillväxtfrågorna såväl internt somexternt. Detta präglar i hög grad den s ktillväxtpropositionen.Inom fem år bör samhällsekonomin enligt kunnanedbringa arbetslösheten till , långsiktigt säkra ett hållbartsocialttrygghetssystem, som ökade miljöhänsyn och avgörande steg moten kretsloppsanpassning tagits. Om de nya jobben skall kunna skapas i denprivata sektorn måste ett gynnsammare klimat för små- och nyföretagandeåstadkommas över hela landet. Politiken måste gå från de traditionellakonjunkturella till strukturella och tillväxthöjande åtgärder, från kvantitativtill kvalitativ tillväxt. För att klara denna målsättning föreslår kristdemo-kraterna ett stort antal åtgärder som ger en tydligare ansvarsfördelningmellan stat och företag, förbättrar företagens och företagandets finansiellavillkor och som utvecklar tjänstesektorn och andra framtidssektorer. Förslagom att AP-fonderna skall tillåtas köpa upp företag för ytterligare 10 miljarderkronor avvisas. Staten skall inte driva företag, utan sätta ramar och övervakaspelreglerna på marknaden, ansvara för samhällsplanering och infrastruktursamt skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt genom att öka individers,familjers och företags ansvar och resurser. Det krävs mer kunskap om, ochförändrade attityder till företagande bl a genom särskilda företagarprogram igymnasieskolan.Kristdemokraterna vill gå vidare i saneringen av statens finanser och har isin budgetmotion med bättre fördelningsprofil finansierat ett drygt 10 mil-jarder kronor starkare budgetsaldo än regeringen. Detta sänker räntan och ärdärmed en av de viktigaste förutsättningarna för ökad tillväxt. Riksbankensställning bör även stärkas och statsskulden minskas genom en fortsatt ägar-spridning och utförsäljning av statligt ägda företag. En småföretagarministerbör tillsättas och kampen mot onödig byråkrati ges ökade resurser. Arbets-rätten måste moderniseras.Kapitalförsörjningen för de mindre företagen måste förbättras genom ettpermanent riskkapitalavdrag och avskaffande av dubbelbeskattningen. Denya momsredovisningsreglerna är ett dråpslag mot företagens likviditet sommåste avvärjas. I stället måste tjänstesektorn öppnas upp genom lägrebeskattning och nya attityder och regler. För tjänster riktade till hushållenföreslår en särskild ungdomsskattesedel som befriar frånmoms och skattedelen av arbetsgivaravgiften.Utbildning, forskning och kompetensutveckling är avgörande för ökadtillväxt. Här krävs en mängd åtgärder från kvalitativa satsningar bl a på enyrkeshögskola, lärlingssystem, inrättande av avdragsrätt på individuellautbildningskonton, till återinförande av barntillägget i svux och svuxa. ärhög tid att starta en skatteväxling genom sänkt arbetsgivaravgift och höjdkoldioxidskatt. Miljökvalitetssäkring och en rättvisare och mer miljöanpas-sad förmånsbilsbeskattning är andra viktiga steg för att uppfylla uppsattamiljömål. En god etik och stabila spelregler är avgörande för ekonominsfunktionssätt. En central myndighet för samordning och verkställande avarbetet mot ekobrott måste inrättas. vill införamöjligheten att ta ut ett sabbatsår och ge någon arbetslös en chansatt komma in på arbetsmarknaden.En tillväxtproposition medbrist på åtgärderStora förhoppningar hade knutits till den av regeringenutlovade tillväxtpropositionen. Företrädare förregeringspartiet hade fört fram mångaförslag till åtgärder för att stimulera tillväxten. Allt eftersomtiden för överlämnandet av den aktuella propositionenkommit närmare har målgruppen för dessa framlagda förslagallt tydligare visat sig vara de egna väljarna och syftet varitatt testa idéernas jordmån. Idéerna har dock till största delenfallit platt till marken och blivit tvungna att återtas. Trotsdetta har förhoppningarna på denna proposition kvarstått,inte minst bland de småföretagare som utsetts till de framtidajobbens skapare. Tyvärr verkar det internaförhandlingsarbetet blivit för svårt och propositionensinnehåll har därmed inte blivit av den art som kundeförväntas. Därmed har ytterligare ett tillfälle förfelats att fåtill en beslutsam och kraftfull satsning på ökad tillväxt ochsysselsättning.Nu föreligger alltså en s k tillväxtproposition. De distinkta och konkretaförslagen lyser dock med sin frånvaro. Av de sammanlagt tio konkretabeslutsförslag som läggs på bord handlar två om förändringar avfordonsskatten, en om att Kommunikationsforskningsberedningen skall fårätt att disponera ur energiteknikfonden för demonstra-tionsprojekt, en om förbättring av inomhusmiljön, en om åtgärder för energi-effektiviseringar m m i bl a och och tre om skärpningarav det s k arbetsvillkoret.I övrigt innehåller propositionen en begäran om att skallgodkänna de s k riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Dessa består tillallra största delen av goda föresatser utan konkreta beslutsförslag. Nedanföljer ett axplock. När det gäller att ta tag i årets ur stabiliseringssynpunktmisslyckade avtalsrörelse avser regeringen att kontakta parterna på arbets-marknaden. Till förnyelsen av arbetsmarknadspolitiken avser regeringen attåterkomma. En utredning pågår om arbetsrätten. Man avser tidigast möjligtatt återkomma med förslag om en tydligare gräns mellan arbetsmark-nadspolitisk och reguljär utbildning. Till det för tillväxt helt avgörandeutbildningsområdet kommer satsningar att göras i takt med möjlig finansie-ring och en kommitté utreder ev. satsningar på en nyhögskola i . Vad som konkret ligger i att antalet doktorandtjänstermåste utökas framgår inte av propositionen. Men å andra sidan bör försöks-verksamhet med kvalificerad eftergymnasial utbildning inledas undermandatperioden. Regeringen kommer att föreslå kraftfull satsning på vidare-utbildning och kompetensutveckling för vuxna i en obestämdframtid, som man riktar en uppmaning till arbetsmarknaden attutnyttja utbildningsvikariat och konstaterar att forskning vid små och medel-stora högskolor är angelägen.På näringspolitikens område är det väldigt mycket som kommer att sesöver och senare kommer att föreslås. När det däremot gäller fastighetsskattpå industrifastigheter har beslut fattats (!) och ett klart besked ges om attAlmi bör avsätta ökade resurser till lån för kvinnliga företagare. En höjdkoldioxidskatt införs från 1.1.96 medan sänkta skatter på arbete är önskvärt iett långsiktigt perspektiv. Under EU-avsnittet, där regeringen lägger en ickeföraktfull del av sina sysselsättningspolitiska ambitioner är tomheten ochluftigheten särskilt påfallande. Kampen mot arbetslöshet måste ges störretyngd. Regeringen kommer att följa upp sina initiativ om en syssel-sättningsunion. Detta lär bli helt nödvändigt med tanke på den totala brist påkonkretion och innehåll som åstadkommits i den s k reflexions-gruppen inför . Inget material finns ännutillgängligt på någon politisk nivå vid sidan av det kortfattade förslag somöverlämnades om att ändra i 103:e artikel om EMU. Ettpolitiskt stendött projekt.Grundproblemet är att regeringens ideologiska kompass visar åt gamlasocialistiska och kollektivistiska lösningar. De egna kadrarna vilseleddesunder den förra mandatperioden av en populistisk oppositionspolitik. Till-växtfrämjande beslut dömdes regelmässigt ut och återställdes efter valet.Resultatet av denna kortsiktiga politik är att regeringen nu tvingas gåomvägar över utredningar, långbänkar och brist på konkreta beslut.En regering utantillväxtstrategiUtifrån regeringens första år vid makten kan man konstateraatt regeringspartiet har svårt att hantera tillväxtfrågan bådeinternt och externt. Den föreliggande s ktillväxtpropositionen (1995/95:25) visar med all tydlighet pådenna svårighet.Socialdemokraterna övertog regeringsmakten utifrån en oppositionspolitiksom radikalt avviker från den man nu för i regeringsställning. Fyrklöver-regeringen genomförde betydande omstruktureringarav den svenska ekonomin. Viktiga strukturreformer gjordes som förbättradesvensk ekonomis förutsättningar för att skapa en långsiktigt uthållig tillväxtför att klara sysselsättning och välfärd. Detta mötte livligt motstånd frånsocialdemokratiskt håll. Väl i regeringsställning har socialdemokraternasedan varit tvungna att se allvaret i svensk ekonomi och behovet av tillväxt-främjande åtgärder. Den politik som presenterats i propositioner under derasförsta år vid makten har därmed gått stick i stäv mot den oppositionspolitikman drivit.Den föreliggande s k tillväxtpropositionen visar dock att socialdemokrater-na fortfarande saknar den nödvändiga insikten om problemens omfattning,karaktär och lösningar. I den mån insikten existerar har oppositionstidensoch valrörelsens retoriska insatser begränsat handlingsutrymmet.Regeringens politik för att stärka statsfinanserna har främst omfattatskattehöjningar och ideologiskt betingade återställare, vilka sammantaget all-varligt begränsat utvecklingstakten i den svenska ekonomin. I propositionefter proposition tvingas man nu ändra sina tidigare ställningstaganden ochåterställer de beslut man tidigare återställt från den förra regeringens tid.Denna proposition går i samma tecken. Regeringens omvändelse är ett stegåt rätt håll, men absolut inte tillräcklig. göms det mesta i ord,fångade och färgade av den gamla ideologin och de egna väljarnas brist påförståelse av tillväxtens betydelse för välfärd och trygghet.Det förefaller som om regeringen tror att den nuvarande och tillfälligt högatillväxttakten kommer att bestå. Både finansministern och statsministernuttrycker sig som om man kunde blåsa faran över. Inga som helst cykliskakonjunkturförändringar kan tydligen skönjas i regeringens kristallkula . Man inser inte att denna exceptionellt höga tillväxttakt ärtillfällig och till stora delar orsakad av exportsektorns extraordinäralönsamhet och hushållens uppdämda konsumtionsbehov. Den omtalade 4-procentiga tillväxten är varken bestående eller orsakad av en större och merproduktiv företagssektor. Samtliga ekonomiska bedömare visar att dessahöga tillväxttal inte kommer att bestå. Så inte heller regeringen i sin prognos.Tillväxten beräknas av regeringen i genomsnitt till fram till år2 000. väntas tillväxten bli i genomsnitt ochdärefter växa med ett genomsnitt på . 1995 är periodens starkasteår med 3,5 procents tillväxt. Siffrorna visar på en vikande tillväxtutvecklingi . Efter en kort tillväxtpuckel sjunker återtillbaka till absoluta bottenliga. grundläggandeekonomiska problem väntas alltså bestå, medan våra grannländer ochhandelspartner beräknas få en högre tillväxttakt.I valrörelsen utlovade regeringen en maximal arbetslöshet på 5 procent1995. Regeringen verkar nu helt ha resignerat och konstaterar i propositionenatt arbetslösheten kommer att vara kvar även år 2 000. Dettaär i praktiken en total resignation kombinerat med en misslyckad strategi förtillväxt. Den traditionella arbetsmarknadspolitiken har inte lösningen pådenna problematik. Vad som krävs är en avsevärt högre ekonomisk tillväxtän den haft de senaste 25 åren.För samtliga inblandade socialdemokrater, regering som väljare, verkar detvara lättare att sätta tilliten till EU. "Sätt i arbete" löd fältropet ihöstens valrörelse. Regeringen har inför den s k Reflexionsgruppen införnästa års regeringskonferens lagt fram förslag om en sysselsättningsunion.Förslaget att ändra artikel 103 i har visat sig vara heltoanvändbart. Den har dessutom i praktisk politik gåttstick i stäv mot minst två av de fem punkterna från toppmötet i om hurarbetslösheten gemensamt skall bekämpas på europeisk nivå. Regeringensmisslyckande på tillväxt- och sysselsättningsfronten tydliggörs ytterligare avatt idén om en sysselsättningsunion ännu inte kunnat ges ett konkret innehållnär partiledaröverläggningarna om den svenska positionen inför nästa årsregeringskonferens börjar. Enligt uppgift i den parlamentariska finns överhuvudtaget inget utvecklat och kommer heller inte attkomma fram före toppmötet i , där ett eventuellt initiativ bordepresenteras och förankras. Även i denna proposition försöker regeringenlägga över ansvar på EU. Regeringen vill att medlemsländerna tillsammansutformar en ekonomisk politik för högre och jämnare tillväxt, att manutformar gemensamma ambitioner för arbetsmarknadspolitiken samt attframtidsinvesteringarna koordineras över gränserna. Samarbete är aldrig fel,men kan aldrig ersätta det egna ansvaret. måste skapa sig sin egentillväxt.Obalanser i Sverigesekonomiska strukturIdag råder flera inslag av obalans i svensk ekonomi somhindrar utvecklingen mot en sund ekonomi. Dessa är enobalans mellan privat och offentlig sektor, en obalans mellanstora och mindre företag, en obalans mellan exportsektornoch företagen på hemmamarknaden samt en obalans mellanföretag inriktade på basnäring och de som arbetar medspjutspetsteknologi och annan kunskapsintensiv produktion.Obalansen mellan privat och offentlig sektor kan till en viss del åtgärdasgenom att ytterligare effektivisera och renodla den offentliga sektorn.Viktigast är emellertid åtgärderna för att radikalt öka den privata sektornsandel av ekonomin. Obalansen mellan stora och mindre företag kan bararättas till om de små och medelstora företagen kan växa och placeras i fokusoch ges avsevärt bättre villkor. Slutligen, obalansen mellan den gamla gene-rationens och den nya generationens företag avhjälps om främjarutvecklingen av ny teknologi, högre utbildning och bättre infrastruktur.Gemensamt för dessa åtgärder är att på olika sätt verkar tillväxthöjande.Med stor oro har vi Kristdemokrater konstaterat att regeringens ekono-miska politik i huvudsak försökt fullfölja den föregående regeringens arbetemed att sanera statsfinanserna medan däremot den förra regeringenstillväxtfrämjande åtgärder efter maktskiftet revs upp med hjälpav . Åtgärder för att skapa fundamentala tillväxtförutsättningarhar uteblivit och i många fall ersatts av åtgärder som till och med varit starktkontraproduktiva för svensk företagsamhet.Kristdemokraterna är därför fortfarande oroliga över de framtida effekter-na av att ekonomi under haft och fortfarande har sämreutvecklingskraft än genomsnittet av . Detta har redan visatsig vara den huvudsakliga bakgrunden till att vårt land drabbades myckethårdare än andra industrinationer av den internationella lågkonjunkturen1991 till 1994. Denna trend måste nu med kraft och beslutsamhet brytas.Tillväxtens betydelse förutvecklingenNär det samlade värdet av alla varor och tjänster somproduceras , det vill säga bruttonationalprodukten(BNP), ökar får vi definitionsmässigt ekonomisk tillväxt.Detta inträffar dels genom en högre produktion via en ökadinsats av produktionsfaktorer (arbetskraft, kapital ochnaturresurser), dels genom att produktionsfaktorerna användseffektivare, det vill säga att produktiviteten ökar.I vår moderna öppna ekonomi har tillväxten en mycket stor betydelse.Högre eller lägre tillväxt är det som avgör om vi ska kunna minskaarbetslösheten och möta framtidens krav. En stor del av vårt välfärdssystem,som pensionerna och vården, förutsätter en positiv tillväxttakt som dessutomär avsevärt mycket högre än de senaste 20 årens genomsnittsliga tillväxttakt.En vital och expanderande ekonomi skapar även förutsättningar för attförbättra vår miljö.En snabb produktivitetstillväxt är alltså en förutsättning för att i vidmening kunna öka välfärden. Om produktiviteten är god kommer detillgängliga resurserna att ge stort ekonomiskt utbyte och därmed ekonomisktillväxt. Men en förbättrad produktivitet kan också ta sig uttryck i att en vissproduktion kan åstadkommas med mindre resurser. Miljöbelastningen kandärmed bli mindre. En förbättrad produktivitet är en förutsättning för attSverige ska få en god och långsiktigt hållbar utvecklingskraft. Tillväxtenmåste vara stark för att även sysselsättningen ska öka.Kristdemokraterna har länge hävdat att ekonomisk utveckling inte endastkan mätas med ett snävt ekonomiskt tillväxtbegrepp. Ekonomisk utvecklinginnebär istället tillväxt av den totala nationalförmögenheten, dvs även miljö,naturresurser och mänskligt kapital. En tillväxt av nationalförmögenheteninnebär en välfärdsökning endast om hänsyn tas till miljöeffekter ochpåverkan på människors hälsa och förmåga. menar därföratt den ekonomiska politiken ska främja en ekologiskt hållbar utveckling.Det sker bl a genom ett ökat inslag av ekonomiska styrmedel i miljö-politiken.Ekonomisk tillväxt är därmed både värdefullt och nödvändigt. Det rör ossalla. Ekonomisk tillväxt möjliggör effektivare produktionsmetoder som sparvår miljö och möjliggör överskott som kan fördelas mellan oss människor.Tillväxtsträvandena kan stimulera fram nya organisationsformer och öppnanya framtidsbranscher.Kristdemokraternasekonomiska visionKristdemokraternas ekonomiska vision är ett ekologiskthållbart välfärdssamhälle som vilar på sunda statsfinansersamt en ansvarsfull och effektiv marknadsekonomi. Deninnebär vidare ett ökat personligt ansvarstagande påbekostnad av kollektiva lösningar. Individer och familjerskall både få ökat ansvar och mer resurser för att kunnafungera. Ett marknadsekonomiskt system förordas eftersomdet är det mest välståndsalstrande systemet men också därföratt det ger människan valfrihet och utlopp för personligutveckling och kreativitet. Marknadsekonomin bygger på attmänniskor enskilt eller i olika former av samverkan fritt kanäga, förvärva och förvalta egendom och få utlopp för sinkreativitet.Vid början av nästa årtusende anser att rätt utformad skasamhällsekonomin ha pressat ner arbetslösheten till , lång-siktigt säkrat ett hållbart socialt trygghetssystem och ha varaktigtstabiliseratde ekonomiska variablerna som ingår i konvergenskriterierna. skasamhällsekonomin ha tagit ökad miljöhänsyn och tagit avgörande steg moten kretsloppsanpassning.En framtidsinriktadtillväxtstrategiSverige behöver nya företag och företagare. För att detta skakomma till stånd fordras ett gott företagsklimat. 1992 fanns iSverige 420 000 företag utanför jord- och skogsbruket.Strukturen är sådan att endast 1 000 av dessa hade fler än200 anställda. anser att det under denärmaste tre åren fordras en explosion när det gäller nyaföretag i . För detta krävs en serie åtgärder somsammantaget ger det nödvändiga klimatet för en sådanföretagsexplosion.Nya arbetstillfällen är målet för många av de åtgärder som föreslås isamhällsdebatten. Nya arbetstillfällen är viktigt med hänsyn till arbetslös-hetens mycket negativa konsekvenser för den enskilde, samhället och församhällsekonomin. Förväntningarna på nya arbetstillfällen ställs i förstahand på de mindre företagen. Det är också naturligt med utgångspunkt frånatt studier av svenska företag visat att av nyaarbetstillfällengenererats i mindre företag. Två tredjedelar av dessa har uppståttgenom ökad sysselsättning i befintliga företag medan en tredjedel tillkommitgenom nyetablering.De nya jobben måste skapas i den privata sektorn. Utrymmet för produk-tivitets- och effektivitetsförbättringar i framför allt de stora företageninnebäratt man i dessa företag kan öka produktionen och minska antaletanställda. minskade antalet anställda istorindustrin medan småindustrin ökade antalet anställdamed 11 procent.Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är därför av största viktinför 1990-talets kamp mot den höga arbetslösheten och för sanering avstatsfinanserna. De svenska småföretagen sysselsätter cirka 1,4 miljonermänniskor, vilket utgör av alla sysselsatta i det privatanäringslivet. Antalet nya företag utgör mellan av den totalaföretagsstocken. På kort sikt spelar nyföretagandet en relativt liten roll förattpåverka näringsstrukturen i , men för förnyelsen av näringslivet ärnyföretagandet av största betydelse. Nyföretagandet i ligger på ennivå som klart understiger exempelvis och och mångaandra länder i Europa.Sverige måste återindustrialiseras. Den offentliga och privata tjänste-sektorn sysselsatte 1993 tillsammans av arbetskraften och stod av produktionen. Industrin stod för avsysselsättningen och av produktionen. Industrins siffra äranmärkningsvärt låg i jämförelse med andra utvecklade länder, detta är intebra. Produktionen av varor och tjänster är i många fall viktiga komplementtill varandra. Redovisnings- och ledarskapskonsulter samt dataexperter harofta industrin som uppdragsgivare. I själva verket är den svenska tillverk-ningsindustrin motorn i den tjänsteintensiva industrisektorn och därför måsteden förstnämnda bli större.Den nationella tillväxtstrategin måste också verka för att den ekonomiskatillväxten sprids över hela landet. Staten har en viktig roll att spela i dettasammanhang. För att det ska ske behövs regioner med flera lokala tillväxt-poler.Insikten om att endast den privata sektorn kan skapa den expansion avsamhällsekonomin och den ökning av det totala antalet arbeten som Sverigeså väl behöver föranleder oss att förorda en kraftfull tillväxtpolitik sombygger på strukturella och tillväxthöjande åtgärder.Från konjunkturell till strukturelltillväxtSveriges direkta och indirekta utlandsberoende är betydande.Detta beror på att vår exportsektor är relativ stor, att deninternationella ekonomin genomgår en kontinuerlig processav behövlig avreglering och att den svenska ekonomin utgören liten del av den globala världsekonomin. Detta har kraftigtkringskurit statsmakternas möjligheter att genomföra enkortsiktig keynesiansk tillväxtstimulerande politik, det villsäga en politik som syftar till att tillfälligt expanderaekonomin över en konjunktursvacka genom enunderbalanserad budget. Vid en sådan politik går pengarnaofta till fel projekt och . Eftersom statensfinanser dessutom är i ett prekärt läge är denna väg heltstängd idag.Att enbart förlita sig på extern draghjälp via expanderande exportmark-nader är också otillfredsställande. Dels ökar det den svenska ekonominsuppdelning i en exportkonkurrerande och en inhemsk sektor, dels riskerarekonomins långsiktiga utveckling bli ryckig på grund av valutasvängningaroch plötsliga efterfrågefall på utländska marknader.Tillväxtpolitiken måste därför byta innehåll. Från att ha varit traditionelltkonjunkturorienterad måste den nu bli strukturell. De kortsiktiga stabilise-ringspolitiska tillväxtåtgärderna måste ge plats för en politik som via djup-verkande och långsiktiga insatser främjar de reella förutsättningarna förtillväxt.Från kvantitativ till kvalitativ tillväxtArbetet med att främja strukturell tillväxt bör kompletterasmed åtgärder syftande till att höja tillväxtens kvalitativainnehåll. Vi kan inte i all evighet förlita oss på att upprepadeförlängningar av produktlivscykeln för varorna från våratraditionella basnäringar ska utgöra grunden för vår välfärd.Nya och befintliga företag i framtidsbranscherna måste växai antal och på så sätt återvinna plats blandekonomiskt avancerade nationer. Vidare måste tillväxtensnegativa effekter minimeras med avseende på miljö ochmänniskors hälsa och välbefinnande.Förslag till åtgärderUtifrån föregående diskussion följer ett antal konkretaförslag som utgör riktlinjer för enframtidsinriktad och hållbar tillväxtstrategi. Dessa konkretaåtgärder presenteras i en sådan ordning att först kommeråtgärder som generellt höjer ekonomins förmåga att växa -strukturella tillväxtåtgärder. Sedan kommer kompletterandeåtgärder som förbättrar tillväxtens kvalitativa innehåll. Undervissa av rubrikerna kommenteras delar av regeringensproposition.Avsnittet om strukturell tillväxt innehåller 15 punkter.