mot · GI02K414 · 1995-01-25 00:00:00 — I ett demokratiskt samhälle intar medierna en mycketviktig roll. Därför är det angeläget att regering och riksdaglägger fast både målen för medierna och därmed också enmediepolitik. Det är viktigt att ett övergripande ochdemokratiskt förhållningssätt också framåt präglarmedieutvecklingen. Detta har uttryckts av en tidigarepressutredning (1972) och i proposition 1975/76:131 så attmediepolitiken inte bör sökas inom mediebranschen utan istället ute i samhället. Därmed blir huvudmålet dedemokratiska värdena. Mediernas roll blir att medverka tillatt upprätthålla demokratin i Sverige.I betänkandet SOU 1988:48 om den statliga presspolitikensägs följande om medierna och demokratin:Mediernas funktion inom ramen för det demokratiskasystemet preciserades av statsmakterna, med utgångspunkt ipressutredningens analys, till att avse följande fyrauppgifter:1. Massmedierna bör ge den information som ärnödvändig för att medborgarna skall kunna ta ställning isamhällsfrågor. Även de förtroendevalda bör genommassmedierna få löpande information om enskildas ochorganisationernas uppfattningar i politiska frågor.2. Massmedierna bör fristående eller som språkrör förorganiserade samhällsintressen kommentera skeendet isamhället.3. Massmedierna bör som allmänhetens företrädaregranska den verksamhet som utövas av de inflytelserikai samhället.4. Massmedierna bör främja en kommunikation inomoch mellan politiska, fackliga och andra ideella grupper isamhället.Sammanhållen mediapolitikDet är angeläget att den fortsatta mediapolitiken förankrasi en demokratiuppfattning. Likaså att regering och riksdaglägger fast grunderna för en sammanhållen mediapolitik. Endemokratiskt förankrad mediapolitik kan inte baseras påenbart marknad och företagsekonomi. Demokrati förutsättermångfald i värderingar och kulturer. Mediapolitiken behöverdärför innehålla särskilda samhällsinsatser -- presstöd, reglermot ägarkoncentration och mål för kulturell mångfald i radiooch TV. Dagspressen bör t.ex. då inte bedömas isolerad frånradio och TV. Helheten är viktig.Demokratin och mediaDe pågående utredningarna av presspolitiken och ommaktkoncentrationen i medierna är ett uttryck för mediernasviktiga roll vad gäller det allmänna samhällsintresset.Det torde inte råda någon tvekan om att det finns ett klartsamband mellan läsning av dagspress och deltagande i dendemokratiska processen. I finns t.ex. ettklart samband mellan dagspressens hushållstäckning ochvaldeltagande. läses flitigtär också valdeltagandet högt -- och tvärtom.På medieområdet, som på många andra områden, är detviktigt att konkurrens och mångfald kan upprätthållas. Iländer där konkurrensen släpps fri på medieområdet -- utanvare sig stöd eller regleringar -- har det för dagspressensnabbt lett till att konkurrensen upphört. Professor har övertygande visat att marknadsdominans påutgivningsorten är helt avgörande för en tidnings ekonomioch förre rektorn för i , LarsFurhoff, har visat hur annons- och läsarmarknad samverkari den s.k. upplagespiralen -- en spiral som snabbt slår utsvagare tidningar och stärker de dominerande. I praktiskttaget hela världen råder lokala monopol pådagstidningsmarknaden. kan man konstatera att iNorden, där mångfalden på dagspressmarknaden harupprätthållits i högre utsträckning än i andra länder, ärdagspressen mer spridd och mer läst än i andra länder ochhär deltar också människor i den demokratiskabeslutsprocessen i högre utsträckning än i andra länder.Yttrandefrihet och kvalitetDen förra regeringen inledde en liberalisering av radio ochTV. Syftet var att bryta upp monopolen och värnakonkurrensen. Det har gått och resultat kan redanavläsas.Många har knutit stora förhoppningar till att de nyamedierna -- i första hand de lokala kommersiella radio- ochTV-stationerna -- skulle kunna skapa konkurrens ochmångfald inom medierna på rent kommersiell bas. Redanefter har det visat sig att dessa förhoppningarkommit på skam. De kommersiella radiostationerna sändernästan enbart musik. De tillhör i huvudsak några storakedjeföretag -- varav några domineras avdagstidningsföretag som redan har lokala monopol påtidningsområdet -- och sänder samma program över helalandet. Vid de auktioner av sändningstillstånd som hållits hardet visat sig att flera lokala dagstidningsföretag varit bereddaatt betala stora summor för att bevara sina lokala monopolpå reklammarknaden. De har däremot inte varit villiga attutveckla samhällsbevakningen i den kommersiella radion.Det beror delvis på att det kommersiella underlaget är så litetför både lokala radio- och TV-företag att de saknarförutsättningar för en aktiv nyhetsbevakning. Det är ingenhemlighet att en mycket stor del av de nyheter sompresenteras i lokala radio- och TV-program är hämtade frånde etablerade dagstidningarna. Men det har också visat sigatt nyheter och samhällsprogram inte lockar tillräckligtmånga lyssnare för att vara kommersiellt attraktiva. Denkommersiella radion har blivit en ren musikradio och denkommersiella TV:n har inte resurser för aktiv journalistik. Denya medierna svarar därmed inte för någon ökad mångfaldeller konkurrens på de områden som är väsentliga ursamhällets synvinkel. Däremot har de bidragit till att stärkade redan starka medieföretagens grepp över de lokalareklammarknaderna. Riskerna för ökad monopolisering hardärmed ökat. Det är därför än mer angeläget än tidigare attstaten bedriver en mediepolitik som slår vakt om mångfaldeninom dagspressen.Programutbudet i riks-TV har blivit mer ytligt.Ambitionen verkar vara att börja konkurrera med dekommersiella kanalerna -- och deras spel, tävlingar ochunderhållning. Däremot har riksradions utveckling varit ihuvudsak positiv. Mångfald och kvalitet i utbudet utgörstarka styrkrafter. Dagstidningarna har inte heller nämnvärtpåverkats av den kommersiella underhållningstrenden somkännetecknar reklamfinansierad radio och TV.Samhällets stödStatens stöd till pressen består av både direkt och indirektstöd, varav det direkta stödet är den mindre delen.En hörnpelare i den statliga presspolitiken är stödet tillsamdistribution -- ett stöd som utgår till alla tidningsföretag.Meningen med detta stöd är att tidningar skall konkurreramed innehållet -- inte med distributionen. Samdistributionenhar starkt bidragit till att ekonomiskt svaga tidningsföretagkunnat överleva. Utan samdistributionen hade inte hellerStockholms morgonpress kunnat få den riksspridning den nuhar, med alla de fördelar detta innebär för den nationellasammanhållningen och möjligheterna att föra en politiskdebatt som omfattar hela riket. Utan samdistributionen hadevi inte heller haft så många tidningar som kan föra sinarespektive regioners talan. Vi hade haft ett tystare Sverige.Nu hotas samdistributionen på flera håll i landet. vill på nytt få total kontrollöver sin distribution för att kunna utnyttja organisationen tilldistribution av direktreklam och annat. Dessa företag anserinte att dagens statliga samdistributionsrabatt väger upp defördelar det skulle ge att få total kontroll överdistributionsapparaten.Det är ett starkt samhällsintresse att tidningsföretagenfortsätter med sin samdistribution, så att medborgarna frittkan välja tidning. Överläggningar bör tas upp med branscheni syfte att utforma ett stabilt system för fortsattsamdistribution.Dagspressen har också haft lägre annonsskatt änandra tryckta medier och varit befriad från moms. Statensmotiv för att ge dagstidningarna dessa förmåner är givetvisde viktiga uppgifter dagstidningarna fyller i den svenskademokratin. övervägs minskningar i detta indirekta stödtill pressen. Många tidningsföretag kommer inte att kunnabära dessa ökade kostnader utan att föra dem vidare tillprenumeranter och annonsörer. För en del svagatidningsföretag kan moms och höjd reklamskatt vara denytterligare börda som knäcker deras ekonomiska ryggrad.Om statsmakterna ändå överväger en minskning av detindirekta stödet krävs en förstärkning av det direkta stödetför att värna mångfalden.Det förtjänar att påpekas att reklamskatten infördes för attfinansiera det direkta presstödet och att reklamskatten gerstaten intäkter som klart överstiger det direkta presstödetskostnader. Reklamskatt och presstöd är en metod för attmotverka den redan alltför långt gångna monopoliseringenav dagstidningsmarknaden. Det är angeläget att staten äveni fortsättningen bedriver en effektiv politik för att stärkakonkurrensen på medieområdet och för att förhindra attlokala monopol uppstår. Om de nuvarandekonkurrensbefrämjande åtgärderna försvagas måste dedärför kompletteras med andra åtgärder för att upprätthållabåde kommersiell och opionionsmässig mångfald i helalandet.Snabb utvecklingMediasituationen har förändrats i snabbtakt beroende på den tekniska utvecklingen och på ökadkonkurrens. Detta säger oss att det är nödvändigt medåterkommande utvärderingar, och därmed omprövningar avmedel och stöd för att uppnå målen och mångfalden imedierna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dagspressens viktiga uppgifter iden demokratiska processen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att säkraen fortsatt samdistribution av dagstidningar över hela landet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder som motverkar en ökadmonopolisering i tidningsbranschen.