mot · GJ02Sf7 · 1995-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:69 Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m. I propositionen ges förslag i en mängd olika frågor inomsocialförsäkringsområdet. Bl a föreslås lagändringar inomsjukpenning- och sjuklönesystemen samt inomföräldraförsäkringen och för vissa andra ersättningar. Manhänvisar i dessa fall till tidigare fattade principbeslut iriksdagen om en enhetlig ersättningsnivå på . Samtligaanställningar, även de som är kortare än , ska ge rätttill sjuklön. Med anledning av de nya reglerna förfolkpension för gifta föreslås vissa följdändringar. Utifrånriksdagens principbeslut att flerbarnstilläggen bör avskaffasföreslås att inga nya flerbarnstillägg skall beviljas 95/96. Det förlängda barnbidraget sänks i nivå medde allmänna barnbidragen. Vidare föreslås förändring avplaceringsreglerna för fonder. Enfortsatt avgiftsväxling mellan sjukförsäkringsavgiften ocharbetsmarknadsavgiften föreslås, liksom en växling mellansjukförsäkringsavgiften och lönegarantiavgiften.Sjukförsäkringsavgiften för arbetsgivare höjs med 0,20procentenheter som neutralisering av arbetsgivarnas lägresjuklönekostnader. Den allmänna egenavgiften höjs med 1procentenhet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut.ErsättningsnivåernaRegeringen återkommer i denna proposition med förslag tilllagändringar utifrån tidigare riksdagsbeslut om sänktaersättningsnivåer till av den förmånsgrundandeinkomsten för sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuklön.Kristdemokraterna motsatte sig redan inför dessa beslutsänkningarna och kan därför inte ställa sig bakom denföreslagna lagändringen. anser att enenhetlig ersättningsnivå i socialförsäkringssystemen ocharbetslöshetsförsäkringen är nödvändig. Ersättningsnivån börvara i sjuk-, arbetslöshets-, arbetsskade- ochföräldraförsäkringarna. Att gå under denna nivå innebärökade kostnader för socialhjälp ute i kommunerna liksom ekonomisk börda för enskilda individer.Kristdemokraterna vill se ett trygghetssystem medenhetliga ersättningsnivåer. Också regeringen verkar hadenna syn. har vi ett trygghetssystem med olikaersättningsnivåer och varierande finansieringar. Trots att denenskildes behov ungefärligen är lika stort oberoende av orsaktill inkomstbortfallet finns alltså betydande skillnader iersättningarna. Ersättningsnivåerna i systemen varierar från70 % för de långvarigt sjukskrivna till förarbetsskadade. Inkomsttaken i systemen är inte hellerenhetliga. alternativ innebär dock enenhetlig nivå på , medan regeringen gått emot sintidigare förda politik och sänkt nivåerna till 75 procent.Dessutom förespråkar vi samt att denersättningsgrundande inkomsten grundas på inkomster desenaste två åren.Nivån iföräldraförsäkringenDen socialdemokratiska regeringen har, i motsats till vadman sa i valrörelsen, lagt flera förslag om sänkt ersättning avnivåerna i trygghetssystemen. Föräldraförsäkringen ska frånoch med 1997 sänkas till av inkomsten, medundantag av de som är avsedda för mammanrespektive pappan. Familjer är olika och har olikaförutsättningar. För en del är en sänkning av nivån knappastmärkbar medan den för andra, som lever med småmarginaler, är oacceptabel. Vi kristdemokrater anser att manbör eftersträva en så enhetlig konstruktion för helatrygghetssystemet som möjligt. Vårt förslag är därför attnivån ska vara för såväl föräldraförsäkringens 12månader som för vård av sjukt barn. En grundläggandeprincip vid utformandet av familjepolitiken måste vara attingen svensk familj skall behöva söka socialbidrag enbart föratt man har barn. Med hänvisning till att vi tidigare motsattoss de föreslagna sänkningarna kan vi inte heller på dennapunkt ställa oss bakom regeringens förslag till lagändringarvad gäller föräldraförsäkringen.BarnbidragI har vi haft generella barnbidrag . En avutgångspunkterna har varit att utjämna inkomster mellanfamiljer med och utan barn.Barnbidrag i kombination med ett vårdnadsbidrag ochavdrag för barnomsorgskostnader menar vi skapar en ökadmöjlighet för barnfamiljer att välja olika alternativ ibarnomsorgen.Det nuvarande bidraget till barnfamiljerna är 9 000 kronorper barn och år. har beslutat om ensänkning med , vilket innebär att bidragetper år från sänks till per barnoch år. Utbetalningsdagen har också beslutats ändras till den27:e från den 20:e. Alla förändringar är gjordamed hänvisning till det svåra statsfinansiella läget.Kristdemokraterna motsatte sig denna konstruktion avsänkningar av barnbidraget och hänvisade till att den rubbarden balans som uppnåddes genom skattereformen.Utöver det allmänna barnbidraget lämnas flerbarnstillägg.Flerbarnstilläggen sänktes från . Dettainnebar en övervältring av kostnader på kommunernaeftersom många familjer med flera barn i ökad utsträckningblir hänvisade till socialbidrag. Vill man nå en besparing pådetta område är det både bättre och mera rättvist attåterinföra en kompensation i bostadsbidragen.Flerbarnstilläggen bör vara relaterade till barnbidraget, 50procent av barnbidraget för tredje barnet och förfjärde och följande barn.Vi kristdemokrater inser behovet av besparingar inomsocialförsäkringens område, men vill bevara enfördelningsmässigt riktig profil där de med lägst inkomstertas särskild hänsyn till. Vi har därför föreslagit en generellneddragning av det allmänna barnbidraget, totalt 150 kronorper barn och månad. Det kan emellertid inte ansesacceptabelt att neddragningen drabbar alla barnfamiljer lika,oberoende av deras ekonomiska situation. Därför förs 150kronor per barn över till den barnrelaterade delen avbostadsbidraget. Därutöver föreslås en ytterligare höjningfrån fjärde barnet för att kompensera förändringen iflerbarnstilläggen.Regeringen föreslår i denna proposition att ingaflerbarnstillägg skall beviljas efter utgången av 1995 och attdet förlängda barnbidraget skall sänkas för att motsvara dennya nivån på det allmänna barnbidraget. Med hänvisning tillatt vi kristdemokrater tidigare i motsatt ossavskaffandet och neddragningarna av flerbarnstilläggen samtden konstruktion till generell sänkning av barnbidraget somregeringen föreslagit kan vi inte ställa oss bakom de förslagsom presenteras i denna proposition. Vi föreslår istället attvår modell för sänkning av de allmänna barnbidragengenomförs och att de förlängda barnbidragen läggs påsamma nivå.Placeringsregler förRiksförsäkringsverketsfonderRegeringen föreslår i propositionen modernisering av deregler som gäller för placering av de medel somRiksrevisionsverket förvaltar. De fonder som det handlar omär arbetsskadefonden, den särskilda yrkesskadefonden,fonden för frivillig yrkesskadeförsäkring, delpensionsfondensamt fonden för den frivilliga pensionsförsäkringen.Fonderna har i huvudsak endast rätt att placera sittkapital i mycket säkra värdepapper som t ex stats- ochbostadsobligationer samt statsskuldsväxlar och certifikat.Placeringarna måste vara mycket säkra eftersom de rör"vitala" ersättningar som den enskilde inte kan påverka.Regeringen motiverar de nya reglerna med att anpassningmåste ske till den utveckling som skett på penningmarknadenoch att nya placeringsmöjligheter tillkommit. Förslageninnebär också klargöranden över vilka placeringsmöjligheterbestämmelserna kan anses omfatta utifrån den utvecklingsom skett sedan de ursprungligen skrevs. Förslagen innebär iprincip att reglerna kommer att motsvara de som gäller förAllmänna pensionsfonden (1-3:e AP-fonderna).Placeringsreglerna blir mer generella och omfattar i stortplaceringar i räntebärande papper i svensk valuta.Placeringar får ske i skuldförbindelser med låg kreditrisk ochandra skuldförbindelser utfärdade av svenska aktiebolag ellerekonomiska föreningar. Omfattningen av de senareplaceringarna maximeras till högst av det totalamarknadsvärdet av fondens tillgångar.Kristdemokraterna anser att de nya reglerna borde inrymmaen möjlighet till placering även i utländska räntebärandevärdepapper, inte minst för att inte helt vara beroende av densvenska kronan. Köpkraften behålls bättre internationellt ochsvängningarna i kronan kan i någon mån stabiliseras genomplaceringar i utländska värdepapper. I övrigt ser vi det sompositivt att reglerna anpassas till nuvarande utseende påpenningmarknaden.Arbetsgivaravgift ochegenavgiftRegeringen föreslår en ytterligare växling av avgifter mellansjukförsäkringsavgiften och arbetsmarknadsavgiften somarbetsgivarna betalar. Arbetsmarknadsavgiften höjs med 1,10procentenheter medan arbetsgivaravgiften tillsjukförsäkringen sänks med 0,95 (enligt socialdepartementetär det en felskrivning i propositionen där det står 0,85)procentenheter. Dessutom föreslås en höjning avarbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen med 0,2procentenheter för att neutralisera den sänkta kostnadarbetsgivarna fått genom de sänkta nivåerna isjukförsäkringen. En ytterligare växling sker mellansjukförsäkringsavgiften och avgiften för lönegaranti, så attlönegarantin tilldelas på bekostnad avsjukförsäkringen. Egenavgifterna till sjukförsäkringenföreslås med hänvisning till tidigare beslut i höjasmed till 3,95 %.Kristdemokraterna är väl medvetna om den press som finnspå statskassan genom det höga antalet arbetslösa och därmedbehovet av att tillföra ytterligare resurser för att bekostaersättning till de arbetslösa. Vi vill dock betona vikten av attaktiva åtgärder sätts in för de arbetslösa snarare än attkontant ersättning ges. Näringslivet måste ges förutsättningartill att skapa nya arbeten och arbetsmarknaden måste fås attfungera på ett sunt och för sysselsättningen bra sätt. För attpåskynda och underlätta denna utveckling har vikristdemokrater tidigare föreslagit en sänkt arbetsgivaravgiftmed liksom att en obligatoriskarbetslöshetskassa åter införs. Regeringens förslag tillväxling av avgifter inom arbetsgivaravgiften innebär totaltsett en höjning av arbetsgivaravgiften med 0,2procentenheter, vilket motsvarar arbetsgivarnaskostnadsbesparing med hänvisning till de sänktaersättningsnivåerna i sjukförsäkringen. (Motsvarandehöjning av arbetsgivaravgiften gjordes när karensdageninfördes för att staten skulle få del av de minskadekostnaderna.). Denna höjning kommer att motverka detarbete som görs för att öka tillväxten i och gerföretagarna fel signaler om vad staten har för syn på viktenav svenskt företagande. Arbetsgivaravgifterna borde sänkasoch inte höjas. ser sig därför tvungna attsäga nej till de förslag till avgiftsväxling som regeringenföreslår. Behovet av neutralisering för arbetsgivarnas lägrekostnader finns heller inte med det kristdemokratiskaalternativet med en ersättningsnivå på 80 procent.Kommunerna drabbas hårt av statens besparingar, bl agenom införandet av de s k egenavgifterna. För att begränsaeffekterna för kommunsektorn har vi kristdemokratertidigare föreslagit en begränsning av egenavgifterna till 2procentenheter . Av detta skäl säger vi därförnej till regeringens förslag om en höjning av egenavgifternatill den allmänna sjukförsäkringen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag tilländring i lagen (1962:381) om allmän försäkring ochlagen (1991:1047) om sjuklön inom området sjuk-och rehabiliteringspenning samt sjuklön,2. att avslår regeringens förslag tilländring i lagen (1962:381) om allmän försäkringinom området föräldraförsäkring,3. att avslår regeringens förslag tilländring i lagen (1988:1465) om ersättning ochledighet för närståendevård och lagen (1977:265) omstatligt personskadeskydd,4. att avslår regeringens förslag om attinga nya flerbarnstillägg skall beviljas 1995, 15. att avslår regeringens förslag om attnivån för det förlängda barnbidraget ändras till 640 krper barn och månad, 16. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring av barnbidragssystemet som föreslagitsi motionen, 17. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring av reglerna för förvaltningen avRiksförsäkringsverkets fonder att de även germöjlighet till placering i utländska räntebärandevärdepapper,8. att avslår regeringens förslag tillavgiftsväxling mellan sjukförsäkringsavgiften ocharbetsmarknadsavgiften,9. att avslår regeringens förslag tillhöjning av arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen,10. att avslår regeringens förslag tillhöjning av den allmänna sjukförsäkringsavgiftenenligt lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter.