mot · GI02Sf631 · 1995-01-25 00:00:00 — Invandrarnas möjligheter i det svenska samhället Utbildning och arbete har stor betydelse för invandraresmöjligheter att etablera sig i det svenska samhället. Godakunskaper om hur det svenska samhället fungerar ärförutsättningar för att erhålla ett arbete. Trots sfi-undervisning, grundvux och extra resurser på grundskolanvisar sig utvecklingen för invandrare betydligt sämre än föri födda invånare. När det gäller högre utbildning harutvecklingen snarare gått bakåt än framåt. Av studerandeutgör invandrarelever födda i , och . Detta gäller eftergymnasial utbildning ellermer. Utrikes födda är , 1992 och 1993 sju procent.När det gäller forskning visar statistiken för motsvarandeår födda i och utrikes födda.SCB:s undersökning ''efter '' visar attde invandrare som slutar skolan efter årskurs 9 är arbetslösa ihögre utsträckning än andra ungdomar. efter avslutadgrundskoleutbildning var av ungdomarna arbetslösa. Arbetslösheten varsärskilt hög, , bland dem som saknade gymnasieutbildning. av flickorna och av pojkarna hade varit arbetslösa någon gångsedan de slutat skolan. Arbete är den kontaktyta som undergynnsamma förhållanden kan skapa grund för socialakontakter mellan invandrare och svenskar. Samstämmigauppgifter visar att invandrare är arbetslösa i mycket högreutsträckning än svenskar och att arbetslösheten bland demstiger snabbare än bland svenskar. Dessutom är de medutomeuropeiskt medborgarskap arbetslösa i dubbelt så högutsträckning som invandrare med europeisktmedborgarskap. För de invandrare som kom ärarbetsmarknadsläget ungefär detsamma som förbefolkningen i övrigt. De som anlänt senare -- särskilt efter1980 -- har avsevärt lägre sysselsättningsintensitet och högrearbetslöshet.Bristen på arbete kan leda till förtidspensionering. FrånSocialstyrelsens skrift Social rapport hämtar viföljande fakta. Antalet nybeviljade förtidspensioner per 1 000 personer i åldrarna 16--var --1990 i genomsnitt 10,8. För personer i uppgickfrekvensen till och för utlandsfödda till 17,9promille. RFV har beräknat att flerinvandrare än svenskar kommer att förtidspensioneras.Bland sydeuropeiska invandrare rör det sig dock om 30--40procentenheter särskilt bland kvinnorna.Vi vill med dessa negativa fakta understryka vikten av attinvandrare ges samma möjlighet till utbildning och arbete.Konsekvensen kan annars leda till psykisk ohälsa och i värstafall till kriminalitet. Trots att samhället har vidtagit diverseåtgärder har ingen förändring skett. Debatten handlar snarareom huruvida vi skall ta emot flyktingar eller inte. Det är våruppfattning att trots kärva ekonomiska tider har rådmed invandrare. Men alla kommuner bör ta sitt ansvar. Dettaför att åstadkomma en jämnare spridning, vilket ökarmöjligheterna för ett personligt omhändertagande av varjeflykting.Statistiken visar att antalet socialbidragstagare utgörs tillhög procent av invandrare i vissa kommuner. Detta leder tillsvår ekonomi för kommunerna och till ökadinvandrarfientlighet. Kommunerna måste också få enmöjlighet att långsiktigt kunna planerainvandrarundervisning och ett väl fungerande kontaktnätmed näringslivet. De kommande tre åren kommer att bliekonomiskt svåra för många kommuner. finns ikommunerna ett stort antal flyktingar till vilka kommunernahar fått statliga bidrag. Enligt regelsystemet är det snartkommunernas ansvar som tar över. Detta i ett läge närkommunernas ekonomi redan är pressad. Eftersom antaletasylsökande kraftigt har minskat blir problemen troligen intepermanenta. Vi anser att det därför är synnerligen angelägetatt problemen aktualiseras och möjligheter att på bästa sättlösa desamma diskuteras mellan stat och kommun. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om flyktingarnas situation i kommunerna.