mot · GI02So210 · 1995-01-25 00:00:00 — En handikappolitik för välfärd och trygghet InledningDet finns en bred enighet i vårt land om att människor somhar ett handikapp skall garanteras trygghet och välfärd.De fyra senaste åren har genomlidit en av de värstalågkonjunkturerna , och skadeverkningarförstärktes av den socialdemokratiska 80-talspolitiken. Debesparingar den dåvarande (s)-regeringen genomförde sloghårdast och utan urskilning mot de allra svagaste individernai samhället. Den moderatledda regeringen hade därför ettviktigt mål i sikte: att få balans i vårt lands ekonomi ochdärmed skapa förutsättningar för en välfärd värd namnet. Vibörjade se resultaten av denna politik vid slutet avföregående mandatperiod.Trots att den borgerliga regeringen fick överta ett land iekonomiskt moras 1991 ansåg man att de handikappade inteskulle drabbas.Moderata utgångspunkterVår utgångspunkt är att det offentligas insatser förmänniskors välfärd skall prioritera dem som har det svårast.De svagaste, inte de röststarkaste, skall stå i centrum förvälfärdspolitiken.Stödet till fysiskt och psykiskt handikappade skall varamångsidigt och anpassas till den handikappadesförutsättningar. Det skall ge de handikappade valfrihet ochgoda möjligheter att påverka sin situation, t.ex. genom att desjälva får fatta beslut om att anställa vårdpersonal och väljaomsorgsformer.Genom förutseende planering kan den inre och yttremiljön bättre anpassas till de handikappade. Tekniskahjälpmedel och nya medier kan ge nya förutsättningar, sommåste utnyttjas effektivt.Den enskilde handikappade skall så långt det är möjligtarbeta på den reguljära arbetsmarknaden. Flexibla ochindividuellt utformade lönebidrag samt andra stödformer gördetta möjligt. Förtidspensionering av handikappade skall imöjligaste mån undvikas, särskilt gäller detta yngrehandikappade. För att detta skall vara möjligt måstehabilitering och rehabilitering för handikappade byggas ut.Det offentliga måste ta ett särskilt ansvar för gravthandikappade. De är starkt beroende av andra och har storabehov av utrustning och vårdpersonal.Medmänniskors personliga engagemang gör denhandikappades liv rikare och ökar hans trygghet. Det skaparockså förståelse hos fler för den handikappades problem --men framför allt för hans möjligheter. Frivilligt socialt arbetemed handikappade skall uppmuntras och stödjas. Detoffentligas insatser får aldrig bli en ersättning förmedmänskligt engagemang.Reformerna under de moderatledda regeringsårenI bjärt kontrast till den förra socialdemokratiskaregeringens politik på handikappområdet står de reformeroch förbättringar som regeringen genomförde 1991--1994.I samband med att den moderatledda regeringen tillträddesade statsminister i sin första regeringsförklaringden följande om de handikappade:Människor med handikapp och deras anhöriga skall gesökade möjligheter till ett gott liv. Regeringen kommer under1992 att lägga fram förslag till ett ökat stöd för dehandikappade grundat på förslaget frånhandikapputredningen.Den 1 juli 1992 förbättrades vårdbidraget för föräldrar somvårdar sådana barn som behöver särskild tillsynoch vård på grund av sjukdom eller handikapp från 2 till 2,5basbelopp. En större del av vårdbidraget blev också ATP-grundande. som vårdbidraget förbättradesförbättrades också det särskilda pensionstillägget tillfolkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappatbarn.Den 1 januari 1993 trädde en lag i kraft som innebär attkommunerna är skyldiga att ordna bostadsanpassning förhandikappade.Bilstödet till handikappade måste förbättras. Därförtillsatte regeringen en utredning som skulle seöver nödvändiga förändringar. Utredningen presenterade sittbetänkande (SOU 1994:55) och ett förslagbereds på Socialdepartementet.Situationen för kvinnor med handikapp har ocksåuppmärksammats och har avsatts attfördelas ur Allmänna arvsfonden för att förbättraförhållandena för kvinnor med funktionshinder. För åren1994 och 1995 beslöt den moderatledda regeringen också attfördela ur arvsfonden till invandrare medfunktionshinder för att öka deras delaktighet i samhällslivet.Under tiden --1994 satsades dessutom extra viaAllmänna arvsfonden till utvecklingsinsatser inom denframgångsrika svenska handikappidrotten.Trots det ytterst allvarliga ekonomiska läget tog denborgerliga regeringen de första stegen för att förbättra dehandikappades situation i enlighet medHandikapputredningens förslag. Sedan den 1 januari 1994finns en rättighetslag som ger vissa funktionshindrade rätttill personligt stöd och service. Det gäller t.ex. rätt tillrådgivning och personligt stöd, personlig assistans,ledsagarservice, avlösarservice och bostad med särskildservice. För att skydda de handikappades rätt har inrättats enombudsman som skall ta tillvara de handikappades intressen.En grupp handikappade som alltför länge har åsidosatts ärde psykiskt handikappade. Därför presenterade denborgerliga regeringen ett förslag på förbättringarför de psykiskt sjuka. Förslaget bygger påPsykiatriutredningens förslag.Vidare betonade den borgerliga regeringen vikten avrehabilitering av torterade flyktingar, som gavs ett bidrag på50 . En utredning skall tillsättas som skall seöver vård och stöd till psykiskt störda barn och ungdomar.Ökade anslag till kamratstöd och stöd till anhöriga föreslåsockså.Sammantaget kan konstateras att den borgerligaregeringen under sina gjort mer för de handikappadeän vad Socialdemokraterna någonsin klarade av. De reformersom den förra regeringen genomförde ligger helt i linje medde utgångspunkter vi redovisat ovan.Den socialdemokratiska regeringen vill nu föra entillväxthämmande högskattepolitik vilket kan leda till attreformerna ej kan fullföljas. Regeringens ekonomiska politikkommer att drabba de svagaste i samhället.Vi moderater vill i stället begränsa skatteuttaget så att denövervägande delen av inkomsttagarna kan leva på sin lönutan bidrag och subventioner och de grupper, som på grundav sjukdom och handikapp har behov av samhällets stödskall tillförsäkras rimlig och med andra grupper jämförbarlevnadsstandard.HjälpmedelsgarantinÄven om betydande insatser har gjorts för dehandikappade återstår mycket.Köerna för att erhålla hjälpmedel är alltför långa. Deekonomiska åtstramningarna inom landstingen har ocksåslagit mot hjälpmedelsförsörjningen. Landstingen har i dagi princip monopol på hjälpmedel. Genom centralt dirigeradeöverenskommelser hänvisas alla med rätt till hjälpmedel enda huvudman, landstingen. Detta är kostnadsdrivandepå grund av frånvaron av konkurrens. En anpassning av enbil för en rörelsehandikappad som är beroende av rullstol blirdärför ofta dyrare utan att några fördelar vinnstrots den högre kostnaden! På så sätt kan alla de som intehar pengar och kontakter komma i kläm, precis som inomsjukvården, när byråkratin inte hänger med och inte sporrasatt hitta nya och bättre hjälpmedel.Moderna hjälpmedel är för många människor skillnadenmellan ett liv i passivitet och invaliditet och möjligheten attleva ett så normalt liv som möjligt. Därför är det allvarligtnär den offentliga sektorns monopol inte klarar av uppgiftenatt underlätta för de handikappade. Vi vet också att väntanpå hjälpmedel kan försvåra en invaliditet men också leda tilldepressioner och arbetsoförmåga. Därför måste alla vägarprövas för att man skall komma till rätta med dagenskösituation och brist på flexibilitet inomhjälpmedelsområdet.Vi moderater vill öppna upp hjälpmedelsmarknaden ochöka möjligheterna för alla att få de hjälpmedel som debehöver.Vi kallar vår reform för en hjälpmedelsgaranti.Förslagets grund är att alla som är i behov av etthjälpmedel skall garanteras detta -- sommöjligheten till val av hjälpmedel öppnas för den enskilde.Det skall ses som en fortsättning på den valfrihetsrevolutionsom den borgerliga regeringen inledde i form av t.ex.skolpeng och vårdgaranti.Vi föreslår därför att verksamheten på landstingenshjälpmedelscentraler kompletteras. För dem som har rätt tillhjälpmedel och inte anser sig kunna vänta i kön eller intehar denna möjlighet beroende på t.ex. svårt handikapp bören hjälpmedelsgaranti införas med bidragsgivning upp till enviss nivå av hjälpmedelscentralens kostnader.Fördelarna med detta är flera.Genom enhjälpmedelsgaranti ökar vi valfriheten för alla och inte baraför de ekonomiskt starka.Genom garantin ökarinformationsspridningen kring nya hjälpmedel då enuppluckring av monopolet innebär en press påhjälpmedelsproducenterna att marknadsföra sina produkter.Det betyder att nya, förbättrade hjälpmedel kommer fler tilldel snabbare.Garantin ger handikapporganisationerna enstarkare ställning såväl ekonomiskt som rentorganisationsmässigt -- ekonomiskt eftersom t.ex.hjälpmedelsproducenterna för att marknadsföra sinaprodukter kommer att använda organisationernasinformationskanaler, och organisationsmässigt dåhandikapprörelsen blir en naturlig källa för information omalla nya och gamla produkter på hjälpmedelsmarknaden.De som inte väljer att använda sig av garantin kommer attmötas av kortare väntetider på landstingenshjälpmedelscentraler, då dessa avlastats genomhjälpmedelsgarantin.Hjälpmedelsgarantin skall ingå som en del isocialförsäkringen men inte rymmas inom ramen för vårtförslag om en sjukvårdsförsäkring, eftersom vi inte anser attdet är naturligt att jämställa handikapp med sjukvård. Precissom skall rätten till hjälpmedel ges avhjälpmedelscentralernas konsulenter. Men även läkare skallkunna utfärda intyg för hjälpmedel, speciellt om det är frågaom handikapp som har grund i ålderdom.Vi har inte fastlagt någon nivå på garantin. Skälet till dettaär att den rent praktiska utformningen av garantin måste bliföremål för särskild utredning där noggranna analyser ochavvägningar görs. Det är också viktigt att föra en dialog medhandikapporganisationerna. Ett problem i sammanhangetkan t.ex. vara kostnadsskillnader för olika hjälpmedel påända upp till flera 100 . Nivån måste sannoliktdärför variera beroende på vilken typ av hjälpmedel sombehövs.Kostnaden för vår garanti kommer att rymmas inom denuvarande utgifterna för hjälpmedlen. Mycket talardessutom för att garantin i längden kommer att minska detoffentligas kostnader, som utbudet av hjälpmedelökar. Skälet är att en uppluckring av en monopolmarknadinnebär ökad konkurrens och därmed lägre kostnader,som den tekniska utvecklingen påskyndas.I valrörelsen lovade vi att en borgerlig regering skullestudera denna garanti närmare och återkomma med förslagpå en hjälpmedelsgaranti. Detta arbete inleddes också, bl.a.fick i uppdrag att delta. Detta arbete måstefortsätta och intensifieras så att nödvändiga analyser ochavvägningar kommer till stånd.LäkemedelMålet för läkemedelspolitiken skall vara en god hälsa föralla och att ge den enskilde tillgång till ändamålsenliga ochsäkra läkemedel till rimlig kostnad.Det är då viktigt att skydda dem som på grund av sjukdomdrabbas av särskilt höga kostnader. Det kan gälla unga medstora sjukdomsproblem och barnfamiljer. har skyddetbland annat bestått i ''fria läkemedel'', en förmån somSocialdemokraterna av ekonomiska skäl gång på gångförsökt avskaffa utan att föreslå något bättre och framför alltutan att föreslå något som också säkrar en bättre ochmodernare läkemedelsterapi.Det finns brister i systemet med fria läkemedel som gör bör söka former för att säkerställa en bättre ochmodernare behandling. Dagens system leder till att förlegadebehandlingsmetoder med omoderna mediciner bibehålls.Sedan 1984 har med ett undantag ingen uppdatering av listanöver fria läkemedel skett. Av medicinska och humanitäraskäl behövs alltså ett nytt system som säkrar modernbehandling, är ekonomiskt bättre och ändock skyddar tillexempel unga med allvarliga kroniska, livshotande ellerinvalidiserande sjukdomar samt andra som på grund av långaoch svåra sjukdomstillstånd har höga medicinkostnader. Ettsådant system skall minska krånglet och effektiviserahandläggningen vid sjukhemmen, medge ett effektivarearbete för apotekspersonalen samt underlätta uppföljning,kontroll och korrekt receptförskrivning.Idag finns en tendens att föra över kostnaderna förläkemedel på annan huvudman. Det förekommer att manskriver ut patienter för någon dag försedda med recept attlösa ut för att sedan åter lägga in patienten som då fåranvända sin ''egen'' medicin inom den slutna vården.Huvudmannen har då ''sparat in'' läkemedelskostnaden menförvisso inte skattebetalarna.Vi anser att de ''långtidsfriska'' kan betala en större del avde receptbelagda läkemedlen själva. De flesta köper inte merän en receptbelagd medicin , varför en höjning avegenavgiften inte skulle betyda mycket. Särskilt inte om mankombinerar detta med ett särskilt högkostnads- ochlikviditetsskydd. Som högkostnadsskyddet är utformat idagkan man inte se vad som är läkarkostnad och vad som ärläkemedelskostnad och detta är otillfredsställande. Det ärockså viktigt att man tidigt, som relativt frisk, blir medvetenom läkemedelskostnaderna. De allra flesta av oss kommerförr eller senare att ha behov av större mängder läkemedel.Kunskap om de verkliga kostnaderna är av värde för attförstå vikten av ett humanitärt betingat stöd till svagaindivider. Systemet skall alltså också ha en pedagogisk effektoch tydliggöra hur viktig solidariteten med de svagare är.Vi anser att en särskild utredning skall tillsättas för att seöver möjligheterna att skapa ett nytt, bättre förmånssystemsom garanterar att moderna mediciner inte undanhållskroniskt sjuka. Systemet skall ge såväl ett gottekonomiskt skydd för den enskilde som ett förbättratadministrativt och ekonomiskt system för samhället. Enöversyn måste då också göras för att klarlägga hur de olikasystemen utfaller för den enskilde så att inte någon träffas avorimliga ekonomiska konsekvenser på grund av atthelhetseffekterna av olika avgifter inte beaktats. Samtidigtbör man beakta de nödvändiga hjälpmedel och denspecialkost som en del behöver för att kunna leva drägligteller till och med för att överleva. Vi anser således inte att detilläggsdirektiv som regeringen givit HSU 2000 ärtillräckliga, utan menar att frågorna bör utredas i särskildordning och enligt de principer vi angivit ovan.Vad gäller högkostnadsskyddet föreslår regeringen att detbör höjas till från nuvarande frånoch med . Vi vidhåller i motion1994/95:Sf204 vårt förslag presenterat i motion 1994/95:Sf7innebärande att högkostnadsskyddet skall höjas till 1 900kronor -- men från . Regeringen bör också fåi uppdrag att återkomma med ett förslag till sominnebär att högkostnadsskyddet höjs med per årutöver prisindexökningen under en femårsperiod.Vidare anser vi att högkostnadsskyddet skall innehålla enexpeditionsavgift på för varje inköpstillfälle.Enligt skulle det innebära enbesparing på ca per år.Regeringen föreslår i statsbudgeten att egenavgiften förreceptbelagda mediciner höjs till 135 kronorför det första läkemedlet och till för varjeytterligare inköpt läkemedel. Vi biträder dettaförslag.Vi presenterar i kommittémotion 1994/95:Sf204 av GullanLindblad m.fl.(m) detaljer kring vårt förslag om nödvändigaförändringar av läkemedelsförsäkringen.ReformerSom redovisats ovan har det hänt mer påhandikappområdet under de tre borgerliga regeringsåren änunder någon annan . Ett flertalmycket stora och också kostnadskrävande reformer harigångsatts eller beslutats. Utrymmet för att nu fortsätta medfler större reformer, t.ex. en ökning av personkretsen i LSS,finns inte.Däremot anser vi att man bör studera ett antal reformer. Vitänker då först och främst på den amerikanska lagstiftningen''Americans with Disabilities Act'' (). Lagen trädde ikraft . I Handikapputredningensslutbetänkande (SOU 1991:46) nämndes , men någondjupare analys av lagstiftningen och dess effekter gjordes avnaturliga skäl inte.Nu har det emellertid gått , varför det vore avvärde att se närmare på erfarenheterna av lagen, särskilt motbakgrund av att den borgerliga regeringen tillsatte enhandikappombudsman med delvis samma uppgift somADA, d.v.s. bevaka att handikappade inte diskrimineras.Även den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen börstuderas i detalj. Denna princip innebär att kostnaden fört.ex. handikappanpassning inte skall belasta en enskild grupputan slås ut på alla brukare. Det tydligaste exemplet påansvars- och finansieringsprincipen i praktiken ärflygbolagens eskortservice av handikappade påflygplatserna. Detta bekostas inte av de enskildahandikappade utan betalas av alla passagerare viabiljettpriset.Handikappade och EUGenom medlemskap i unionen fåräven de handikappade i vårt land del i EU:s arbete för attförbättra de handikappades situation.Inom EU finns ett antal projekt vars syfte är att kompletteranationella åtaganden. EU lägger sig dock inte i vilkenhandikappolitik vi bedriver i , så länge vi inteunderskrider ett antal fastställda miniminivåer.Sverige har en mycket avancerad handikappolitik. Viär världsledande när det gäller habilitering och rehabiliteringav handikappade. Men vi kan också lära oss mycket av EU.Genom att de flesta europeiska staterna har stora mängderkrigsinvalider har man utvecklat bra system förhandikappanpassning. Så är fallet i t.ex. ochSpanien.Inom EU finns ett samarbetsprojekt, , som syftartill att utgöra ett komplement till de enskildamedlemsländernas handikappolitik. Genom lokala projektarbetar man inom med att t.ex. yrkesutbildahandikappade ungdomar, integrera handikappade barn ivanliga skolor och informera och upplysa om handikapp.Utöver finns ett datoriseratinformationssystem -- HANDYNET -- tillgängligt förhandikappade. Genom ett annat program -- HORIZON --arbetar EU för att hjälpa handikappade att komma in påarbetsmarknaden.Det är viktigt att , med den erfarenhet och denkunskap vi har, aktivt är med och utvecklar dessasamarbetsformer.Det är också väsentligt att de handikappade i vårt landinformeras om alla de nya möjligheter som öppnar sig tackvare medlemskapet. Den fria rörligheten gäller självfalletockså de handikappade, och genom de olika program somEU utarbetat ges de handikappade möjlighet att arbeta ochstudera över hela . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utgångspunkterna förhandikappolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en hjälpmedelsgaranti,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om läkemedel,4. att hos regeringen begär utredning omläkemedelsförsäkringen i enlighet med vad som anförts imotionen,15. att hos regeringen begär förslag om en årlighöjning av högkostnadsskyddet med utöverprisindexökningen i enlighet med vad som anförts imotionen,16. att hos regeringen begär utredning omerfarenheterna av den amerikanska Americans withDisabilities Act () i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att hos regeringen begär utredning om ansvars-och finansieringsprincipen i enlighet med vad som anförts imotionen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de handikappade och Europeiskaunionen.