mot · GI02U231 · 1995-01-25 00:00:00 — DetForum för de mänskliga rättigheterna i Stillahavsasien somnyligen bildades i som resultat av de kontakter somtogs av MR-organisationer från regionen underWienkonferensen måste få stöd.Arbetet för de mänskliga rättigheternas efterlevnad i Asienär särskilt viktigt med tanke på att de asiatiska''mirakelländerna'' så ofta framhålls som förebild för . Men dessa auktoritära eller diktatoriska stater ärabsolut inga demokratimönster. ''Modellen'' Singaporetillåter inga fria fackföreningar och inga strejker.Mot deras argument att politisk pluralism skulle hota denekonomiska stabiliteten måste ställas det omvända; politiskofrihet förhindrar att motsättningar, som växer fram urekonomiska orättvisor, löses på politisk väg och därförriskerar att leda till explosioner. Det bör också observeras attde mest ''MR-motsträviga'' länderna har svåra etniska ochreligiösa konflikter.Det är nödvändigt att förstärker sindemokratidialog med de länder i som inte efterleverde mänskliga rättigheterna.Kräver demokratin just våra partier?Vänsterpartiet ställer sig tvekande till regeringens förslagatt biståndspengar skall avsättas till partierna för att stödjaen demokratisk utveckling i och Central- ochÖsteuropa genom att ge ekonomiskt stöd till partier i dessaländer. De folkrättsliga aspekterna bör studeras ytterligare.Det finns också en risk för politisk inblandning och styrning,i synnerhet om stödet skall fördelas efter partiernasriksdagsmandat. Det blir ju att projicera den svenskapartibilden på mottagarländerna. Från vem skall exempelvislantarbetarpartier, islamiska och buddistiska partier få stöd?Vår tveksamhet bygger på de praktiska erfarenheterna frånen rad länder där partiväsendet byggts upp utifrån. Dethandlar om länder med svagt utvecklad politisk kultur, därpartierna har dålig folklig förankring. Det är särskiltmärkbart i , där man kan tala om europeiskafilialpartier.Vad partier däremot borde kunna stödja -- och ibland redangör -- är folkbildning, kurser (speciellt för att stödja kvinnorsdeltagande i samhällslivet), studieresor exempelvis vid val,föreläsarmedverkan, litteratur- och tidskriftsgåvor ochliknande allmänt demokratiinriktade verksamheter.Kapital för utvecklingFör ekonomisk tillväxt krävs investeringar, både inhemsktsparande och utländskt kapital. har kapitaletinte flödat till de fattigaste länderna i söder omSahara. De utländska investeringarna har huvudsakligen gåtttill de framgångsrika länderna i och till skuldköp förförvärv av tillgångar i . har intekanaliserat överskottskapital dit där det bäst behövts.Kapitalströmmarna måste vändas, och vi tar upp BrettonWoods-institutionernas roll härvidlag i en annan motion.En viktig uppgift i biståndssamarbetet är atthjälpa till att skapa rättssystem, som möjliggör framväxtenav både en effektivt fungerande marknad och kompetentastatliga institutioner. ''Miraklet'' i tyder på att detkan finnas betydande inhemskt sparande som kan investerasnär ekonomiska reformer ändrar på villkoren. Men i det härfallet har även den yttre miljön -- med stora investeringar isamriskföretag -- varit betydelsefull. Reformerna behöverbackas upp, med bistånd och utländska investeringar.Vem får bära skulden?Den låneboom med negativa realräntor som följde påoljekrisen , då bankerna i väst översvämmades av s.k.petrodollar, ledde till våldsam skuldsättning och kapitalflykt.Nu sitter många fast i skuldfällan, och skuldernaväxer trots alla skuldlättnader som framförhandlats medVärldsbanken, IMF och . Denna skuldkatastrofmåste stoppas, och detta tar vi upp i vår motion om BrettonWoods-institutionerna. Där ger vi också vår syn påförutsättningar som vi anser bör föreligga om skalldelta i kapitalpåfyllnaden i bankens ''mjuka'' gren, IDA.Mindre vapen, mer säkerhetDen svenska politiken när det gäller export avkrigsmateriel rimmar illa med det nya säkerhetsbegreppet.Den svenska exporten går ju i många fall till riskländer somMexiko, , , , ,och andra länder i . Vänsterpartietkräver en striktare politik och lägger fram våra förslag i ensärskild motion.FN:s vapenregister vill generalsekreteraren utvidga så attdet även omfattar handeln med lättare vapen somhandeldvapen, gevär, maskinpistoler och personminor. Detär sådana vapen som används mest i de inre konflikterna ochär svårast att kontrollera. bör stödja detta förslag.AidsVärldshälsoorganisationen () tror att det finns mer än4,5 miljoner människor som utvecklat aids, och av dem finnssannolikt i . Det nya integreradeFN-programmet mot aids måste få tillräckligt medekonomiska och personella resurser.De handikappadeKrig, undernäring och felnäring har efterlämnat en tungbörda för , som har att sörja för ett mycket stortantal handikappade. av människornahar någon form av funktionshinder, enligt WHO. gårendast en procent av det svenska biståndet till åtgärder somkommer dem till godo. Även i FN har det varit svårt att fåfram medel för detta arbete. De standardregler som FNantagit riskerar därför att inte leda till avsett resultat. Ökademedel bör därför anslås ur biståndet, både till det samarbetemed som () bedriver och till FN. Vi tarupp denna angelägna fråga i en annan motion och begär däratt SIDA-anslaget för handikappstöd under anslagspostenSärskilda program höjs med en miljon kronor.Gör u-landsbönderna mer produktivaFör att lösa hungerproblemen och öka graden avsjälvförsörjning med livsmedel, som blir en akutnödvändighet för de fattigaste länderna i söder omSahara när de nya handelsreglerna börjar verka, måste jordbrukare få bättre villkor. I många länderbehövs det ekonomiska reformer och jordreformer.Samtidigt krävs direkta insatser för att ge bönderna tillgångtill kreditmarknaden, så att de kan investera i bättrebrukningsteknik. Här måste särskilt de kvinnligajordbrukarna beaktas och deras rättsliga ställning,exempelvis rätten att äga jord.I och med att gentekniken utvecklas och nya utsäden tasfram, blir bönder alltmer beroende av de globalajordbruksföretagen (agribusiness). Det är angeläget attkartlägga dessa företags inverkan på u-landsjordbruketsekonomiska villkor. bör ta initiativ till en sådanstudie.Arbetslöshet -- en fråga om säkerhetArbetslösheten är den kanske viktigaste orsaken tillmisären i . I synnerhet ungdomsarbetslöshetenutgör ett sprängstoff, framför allt där den sammanfaller medetniska och religiösa konflikter. Detta har fått katastrofalaföljder i länder som , , , ochAlgeriet. Därför måste ökade insatser göras för att skapaarbeten för ungdomar, i synnerhet i länder som genomförekonomiska reformer. Detta säger regeringen att den villgöra.Barnarbetet är i sig en avskyvärd form av exploatering,som vi behandlar i vår motion om . Mendet är också ett sätt för företagen att ersätta vuxna, fackligtorganiserade arbetare med ''billiga'' barn, som saknarfackligt skydd. Barnens arbete ökar därför arbetslösheten.De migrerande arbetarnas förhållanden är ofta usla. Dehamnar lätt i skuld till ohederliga agenter. Speciellt utsattaär unga kvinnor, som förespeglas arbete i hushåll eller pårestauranger i -- men hamnar i prostitution. Dennamoderna form av slavhandel måste stoppas. måste tainitiativ för att få slut på den. Hela problematiken med demigrerande arbetarnas usla rättsskydd måste tas upp i FN.Det svenska biståndetMed den vilja till öppenhet, som regeringen uttalar, hadevi hoppats att den bättre skulle redovisa hur den avseranvända de olika biståndsanslagen. Men redogörelserna ibudgetpropositionen är mycket knapphändiga, och viifrågasätter om de räcker som beslutsunderlag för riksdagen.Hur skall vi kunna bedöma effektiviteten när målen för deolika insatserna endast anges i svepande formuleringar? Dettalas mycket om näringslivssamarbete, men lämnas ingauppgifter om innehållet. Åtskilligt nämns över huvud tagetinte.Det står inget om vilka konsekvenser nerskärningarna får,vilka insatser som har stoppats. Urikraftverket, som är ettstort projekt i Kashmir i , och enligt pressuppgifter 18månader försenat, förbigås med tystnad. De aviseradeinsatserna inom energisektorn i -- är detArunkraftverket, som kritiserats hårt från miljöhåll?Regionalt samarbete i inom transportsektorn -- ingårdär ''dödens järnväg'' i (), där hundratusenmänniskor tvångsarbetar under omänskliga förhållanden?Vänsterpartiet begär att regeringen i nästa biståndsbudgetskall lämna ett bättre underlag för att ta ställningtill.Ungdom och biståndUngdomar mellan är mest positivt inställdatill biståndet. Vi ser ett ökande u-landsengagemang blandskolungdomar, som klart kom till uttryck inför EU-folkomröstningen, där just den globala solidariteten var ettviktigt skäl för unga människor att rösta nej.Ungdomar är sålunda en kraft som kan tillförabiståndsarbetet mycket. Men för att det skall ske behövs nyaformer för frivilligt biståndsarbete. Vi för fram några sådanaförslag i en särskild motion och yrkar att 5 miljoner kronoravsätts till sådan försöksverksamhet.Det multilaterala biståndetDiskussionen om behoven att reformera FN och BrettonWoods-institutionerna har pågått . (Bretton =Världsbanken, IMF m.m.) 1995 kommer dessa frågor iblickpunkten genom FN:s 50-årsjubileum. Men arbetet ärtungrott, eftersom så många länder med så skilda intressenskall tillgodoses. Ett genomgående tema i dessa diskussionerär Nord-Syd-motsättningarna. finns en tydligrivalitet mellan FN-organen och Bretton Woods-institutionerna. Vi instämmer med regeringen att det behövsen tydligare arbetsfördelning mellan FN ochutvecklingsbankerna.Förslag till åtgärder för att reformera FN respektiveBretton Woods-institutionerna lägger vi fram i särskildamotioner. Här tar vi också upp frågan hur skall ställasig till kapitalpåfyllnaden i ''mjuka'' gren,. När det gäller anslagen till FN-organen i regeringensbudget utsätts de för mycket hårda nerskärningar, med igenomsnitt . Vi har förståelse för att anslaget tillWHO halveras med tanke på kritiken för ineffektivitet. Ävenandra FN-organ kan kritiseras i detta avseende.Några av nerskärningarna anser vi emellertid intemotiverade. Sålunda vill vi höja anslaget till UNDP frånföreslagna 600 till 680 miljoner. UNDP har en central rollför utvecklingstänkandet. Dess årsrapport har tillfört nyaidéer och begrepp, som utvecklat biståndstänkandet. Attstärka UNDP:s kapacitet är också nödvändigt som motvikttill , som med sina enorma resurser skaffat sigett monopol på att formulera problem och lösningar för u-länderna.Anslaget till anser vi skall höjas --framförallt för arbetet med -- från 340miljoner kronor, som regeringen föreslår, till 430 miljonerkr. har i många fall gått före och larmat ommissförhållanden. Organisationen har också fått nya, storauppgifter för att hjälpa de miljontals flyktingbarnen.Flyktingsituationen i världen -- med 20 miljoner flyktingaroch lika många internflyktingar -- motiverar ett högre anslagtill . Vi vill höja det frånföreslagna 270 till . UNHCR har fåttingripa i ständigt nya flyktingkatastrofer. UNHCR har nugått in med flyktinghjälp också i f.d. Sovjetrepubliker. Sedan1989 har mer än två miljoner människor flytt till Rysslandför att rädda sig undan krig och förföljelser i andra f.d.Sovjetrepubliker, då var inte de fyrahundratusen tjetjenskaflyktingarna ännu inräknade. För hjälp i harUNHCR vädjat om i år.Det bilaterala biståndetDessa anslag vill regeringen skära ner med i . En del av nerskärningarna kan i vissa fall synasrimliga med tanke på den ovisshet som råder i en delmottagarländer, förestående förhandlingar, möjligheter tillbistånd i andra former samt avvägningar med tanke på detbistånd som i fortsättningen skall kanaliseras genom EU. Inågra fall anser vi det dock angeläget att föreslå höjningarjämfört med vad regeringen föreslår, i något fall enminskning.Behovet av ökade insatser i nu när möjlighetentill fred och återuppbyggnad öppnats, motiverar vi i ensärskild motion. En stor insats måste göras för minröjning.Vi begär att anslaget ska höjas till 300 miljoner kronor.Efter trettio års krig är slaget i spillror. 400 000flyktingar skall repatrieras från . Här kan varjebiståndskrona göra stor nytta. Vi föreslår att anslaget höjs till45 och motiverar det närmare i en särskildmotion.Biståndet till bör höjas till 400 miljonerkronor för att ta tillvara de möjligheter som skapats genomfredsavtalet.Utvecklingen mot fred och demokrati i måstestödjas, och vi föreslår en höjning av anslaget till 130miljoner kronor.Sydafrika har börjat ett nytt liv efter attapartheidregimen avskaffats och en demokratisk utvecklinginletts. Den måste stödjas kraftfullt. Därför föreslår vi enhöjning av biståndet till . Hur det skallsättas in behandlar vi i en särskild motion.Biståndet till vill regeringen minska, menvi anser att det tvärtom bör höjas och föreslår ett anslag på250 miljoner kronor.De regionala insatserna i -- främst tillutvecklingssamarbetet i i SADC vill vi få etthöjt anslag på . Detta arbete är viktigt föratt stärka stabiliteten i regionen.Biståndet till bör i ökad utsträckningkoncentreras på MR-insatser och insatser för att stödja defattiga.Indien blir alltmer tveksamt som biståndsland medtanke på hur landet rustar militärt. Ett land som har råd attskaffa atomubåtar -- behöver det bistånd? har Indienbeställt 20 stridsplan för en kostnad som skulle betalatgrundskoleutbildning för 15 miljoner flickor som integår i skola. Det är att prioritera fel. upprustning harökat instabiliteten och drivit på rustningarna i hela Syd- ochSydöstasien.De svåra kränkningarna av de mänskliga rättigheterna iKashmir, osv. måste också beaktas liksom den storaförseningen av i Kashmir. Allt detta måsteregeringen ta hänsyn till i utarbetandet av den nyalandstrategin. Vi föreslår att biståndet skärs ner till hälften,dvs. 225 miljoner kronor.Kambodja har inte fått fred. De röda khmerernafortsätter att mörda folk, och de har bildat en utbrytarstat. Viföreslår att biståndet inte sänks utan bibehålls på nuvarandenivå, . Det bör mer än nu inriktas pålandsbygdsutveckling, demobilisering av soldater ochminröjning. MR- och kvinnoorganisationer behöver ökatstöd med tanke på den grasserande laglösheten, korruptionenoch våldet.Laos är ett av världens allra fattigaste länder, men hargenom ekonomiska reformer börjat få en lovande utveckling.Vi anser därför att biståndet inte skall sänkas utan höjas till168 miljoner kronor.Efter valet i har den nya regeringeninlett förhandlingar med de tamilska ''tigrarna''. Det finnshopp om att folket av terrorist- och undantagslagaroch otaliga brott mot de mänskliga rättigheterna äntligenskall kunna leva i trygghet. Den bärs upp av en fredsrörelse,som vill ha en förhandlingslösning på konflikten mellansingaleser och tamiler. Fredsprocessen måste få stöd frånomvärlden. Återuppbyggnaden måste komma i gång,flyktingarna rehabiliteras och de demokratiskainstitutionerna restaureras. Vi anser därför det föreslagnabiståndsanslaget på otillräckligt ochföreslår 100 miljoner kronor.Vietnam står mitt uppe i en snabb ekonomiskutveckling. En förutsättning för utländska investeringar ärdock att olika slag av infrastruktur förbättras. Här har redangjorts goda insatser -- inte minst för att skapa en rättsstat --men det finns stora behov, inte minst inom undervisning ochhälsovård. Distributionen av läkemedel är ett annat problem.Den föreslagna nerskärningen av biståndet är inte motiverad,utan bör i stället höjas. Vi föreslår 330 miljoner kronor.Anslaget till bör omprövas avmiljöskäl, om striden om vatten inte blirtillfredsställande löst så att frångår sina planer attutnyttja det för sin egen utveckling på ochVietnams bekostnad. Andra intressanta regionalasamarbetsprojekt att stödja finns, som kan bidra till stabilitetoch demokratisering i regionen, framförallt i ().När det gäller anser vi att BITS ochNordiska Investeringsfonden bör avveckla sin verksamhetdär, vilket vi tar upp i en särskild motion liksom behovet avbåde politiskt och humanitärt stöd till folket i Östtimor.Till bör endast sådant bistånd ges som bidrar tillökad efterlevnad av de mänskliga rättigheterna, minskadeklyftor och renare miljö. Särskilt bör de hotande konflikternai , och uppmärksammas.Inga u-krediter skall ges annat än för miljöprojekt.I skall svenskt bistånd inte användas förArundammen.Den politiska utvecklingen i har underde varit i huvudsak positiv. Konsolideringen avde åtminstone formella demokratierna i harfortgått, vilket i länder som och innebär nu upplever något så unikt i dessa länders historia somden femte perioden i följd under demokratiskt valdapresidenter. Utvecklingen i är dock fortfarande osäker.Presidentvalet blir ett test på påstådda viljaatt åter föra landet in på den demokratiska banan. Till detpositiva att notera i denna del av världen är att demokratinnu fått möjlighet att utveckla sig på nytt i , även omman ännu inte blivit av med alla diktaturens metoder fullt ut.Det förekommer ju fortfarande oacceptabla MR-brott somtortyr. Även den ekonomiska utvecklingen är positiv.I fortsätter en tydlig om än ostadigfreds- och demokratiutveckling i framför allt ,men också i . Vidare har den mycket oroandeutvecklingen i vänts till en förhoppningsvisframkomlig väg mot stabilt styre under den demokratisktvalde presidenten sociala och ekonomiska utvecklingen iLatinamerika är -- till skillnad från den politiska -- fögapositiv. Visserligen uppvisar de flesta länderna i området entämligen god tillväxt. Utan en radikal omfördelning av deresurser denna tillväxt skapar, är det dock uppenbart att densociala misär som präglar kommer att leva kvaroch t.o.m. förvärras.På sikt utgör detta ett mycket allvarligt hot motdemokratins konsolidering. Fallet -- med väpnatuppror i Chiapas och växande politiskt våld -- borde vara ettvarnande exempel på vad hänsynslös ekonomisktillväxtpolitik stöpt i och form ledertill.Mot bakgrund av den prekära sociala situation majoritetenav folk lever i bör stöd tillLatinamerika i högre grad än vad regeringen föreslårinriktas på social utjämning. Jordfördelningsprogrammet iEl är ett exempel på en social-ekonomiskreform som utgör en absolut förutsättning för en fortsattfredlig demokratisk utveckling. måste ställa krav påden salvadoranska regeringen att fullfölja jordreformen ochom möjligt koncentrera en stor del av El Salvador-biståndettill denna reform.Andra exempel på socialt utjämnande insatser börkoncentrera biståndet till är fattigdomsbekämpande åtgärderdirekt riktade till indianbefolkningen i exempelvisGuatemala, och . Ett sådant bistånd äreffektivare än den typ av ''uppstädningsbistånd'' nuger till för att lindra de sociala effekterna avstrukturanpassningsprogrammet.Vad gäller den geografiska fördelningen av biståndet är detmärkligt att regeringen föreslår att en ambitionshöjningavseende inte bör genomföras, somutvecklingssamarbete med förhållandevis resursstarka statersom och förutses. Enkonsekvent fattigdomsinriktning borde innebära prioritet förParaguay, ett land med svaga ekonomiska resurser, som ärinne i en mycket känslig period vad avser den politiskautvecklingen.Det sammantagna biståndet till sänksenligt regeringens förslag med jämförtmed 1994/95. föreslår att nivån i stället höjsmed jämfört med innevarande budgetår,dvs. till 870 miljoner kronor.Anslaget för bör höjas till 295 miljonerkronor, inte sänkas, som regeringen föreslår. Landet är innei ett ytterst kritiskt politiskt och ekonomiskt skede, samtidigtsom den stora biståndsgivaren av rent politiska skäldrar ned på biståndet dramatiskt. Perioden fram till valen1996 kommer att bli avgörande för om den demokratiskautvecklingen i landet skall fortgå eller inte. Att i det skedetytterligare sänka det svenska biståndet vore en ytterst oklokpolitik. Behoven av utvecklingsbistånd är enorma bland detnicaraguanska folket, även när sandinisterna inte regerar.Bistånd till demokrati, mänskliga rättigheter ochkonfliktlösningDet är bra att regeringen säger sig prioritera stöd tilldemokrati och mänskliga rättigheter. Det är också i enlighetmed politik att bistånd inriktas påkonfliktförebyggande åtgärder. Liksom i förra åretsbiståndsmotion tvingas vi dock konstatera att vad som sägsi ord inte överensstämmer med regeringens handlande. sänks nu anslaget för stöd till dessa områden,även med hänsyn tagen till de omflyttningar av anslagspostersom genomförts.Årets sänkning med är extra kännbar,då även konfliktförebyggande åtgärder skall rymmas inomanslaget. Till skillnad från regeringen föreslår Vänsterpartietatt anslaget höjs. En höjning till gör detrimligt att finansiera ytterligare ett insatsområde inom dettaanslag.Anslaget till Tekniskt samarbete och internationellakurser bör inte sänkas med tanke på det starkt ökadebehovet av kompetens i länder som genomför ekonomiskareformer och miljöförbättringar, utan höjas till 675 miljonerkronor.Näringslivssamarbetet bör i ökad utsträckning omfattakvinnor. För att starta företag behöver de exempelvis nyaslag av kreditkassor. Vi föreslår därför att anslaget höjs till280 , inte sänks som regeringen föreslår.Anslaget till särskilda miljöinsatser ska inte sänkasutan höjas. Vi föreslår 390 miljoner kronor.Inte heller anslaget till forskningssamarbete skallsänkas. Vi föreslår 638 miljoner kronor.Särskilda program är en anslagspost som innefattarflera angelägna verksamheter och skall därför inte sänkas.Här måste finnas utrymme för ökat bistånd tillfunktionshindrade, som vi föreslår i en annan motion. Härmåste också finnas tillräckliga medel för exempelvis kampenmot aids och för rehabilitering av minskadade.Vänsterpartiet föreslår en mindre höjning, till 465 miljonerkronor.Katastrof- och återuppbyggnadsbistånd är ett anslagsom belastas allt hårdare av nya krig. Det skall därför inteskäras ner, som regeringen föreslår, utan tvärtom höjas till2 000 miljoner kronor.Enskilda organisationer får för sitt biståndsarbeteenligt regeringens förslag sänkt anslag, varvid framhållits attde nu har möjlighet att få EU-finansiering för sina projekt.Vi delar uppfattningen att nu när skall kanalisera endel av biståndet genom EU bör de svenska organisationernakunna utnyttja dessa medel. Men då måste de också fåbiståndsmyndighetens hjälp med formaliteterna.Till ekonomiska reformer och skuldlättnader villregeringen anslå . anseratt sådant betalningsbalansstöd bör ges mycket selektivt, delsdärför att det i allmänhet är knutet till IMF-Världsbankensstrukturanpassningsprogram, dels därför att det funnits falldå ett sådant budgettillskott i realiteten frigjort pengar tillvapenimport. Vi menar att detta slags insatser endast skallgöras för att ''friköpa'' länder ur IMF:s grepp. Vi föreslår ettanslag på 600 miljoner kronor.Till u-krediter begär regeringen 510 miljoner kronor.Vänsterpartiet yrkar avslag på detta, eftersom sådanakrediter verkar fördyrande och snedvrider konkurrensen.Dessutom finns skälet att det svenska biståndet skall inriktaspå de fattigaste länderna de behöver bistånd, inte ytterligareskuldsättning.Informationsanslaget bör enligt vår uppfattning ges entydligare utformning. Behovet av information är mycketstort med tanke på den snabba och alltmer kompliceradeutvecklingen i . Därför vill vi höja till 50 miljonerkronor. Men bör rollerna i informationsarbetet blitydligare. bör få en del -- högsthälften -- för att informera om sitt biståndsarbete. Förinformation och debatt om problem ochutvecklingsfrågor bör ekonomiskt stöd ges från detta anslagtill solidaritets- och frivilligorganisationer, oberoendetidskrifter, forskare och fristående institut.Den nya biståndsmyndighetenRegeringen föreslår en ny biståndsorganisation med ensammanhållen myndighet som skall kunna arbeta flexibelt.Vänsterpartiet anser att detta både kan geadministrativa/verksamhetsmässiga fördelar ochbesparingar. Tillsammans med de utredningar somregeringen aviserar kan det förhoppningsvis leda till ett mermålinriktat, långsiktigt bistånd med större utvecklingseffekt.En tveksamhet här gäller forskningssamarbetet, som avformuleringar i budgetpropositionen kan komma attmålstyras. Vi har sett hur nya biståndsmål har tillkommit,först miljön och kvinnorna.