mot · GI02Kr244 · 1995-01-25 00:00:00 — Public service-uppdraget och TV-avgiften InledningFörändringarna och utvecklingen på radio- och TV-området har lett till att även Sverigehar fått en fri radio och TV. Det finns någotmonopol för vare sig radio eller TV. Det är ett resultat främstav den avregleringspolitik som den förra regeringen fördemen också av den snabba tekniska utvecklingen påmediaområdet.Sveriges Radio och har genomoffentligt beslutad finansiering (TV-avgift) en särställning påradio- och TV-området. De har en av staten privilegieradposition som ger en dominans gentemot publiken. Detta ären dominans som i den nya mediamiljön ärmotiverad. Som visats i den moderata partimotionen(1994/95:K403) är det därför nödvändigt med en preciseringoch koncentration av public service-uppdraget. Det ärmöjligt att uppnå om , P3 och P4 privatiseras.2. Den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamhetenSveriges Radio, och SverigesUtbildningsradios verksamhet finansieras främst via de TV-avgifter som alla TV-innehavare skall betala. Utöver dettatillkommer en del inkomster från privata TV 4:skoncessionsavgift som precis som TV-avgifterna betalas intill det så kallade rundradiokontot.Regeringen föreslår i budgetpropositionen (Prop.1994/95:100 Bil. 12) att statsbudgeten förstärks genom attde koncessionsavgifter som betalar fr.o.m. den 1januari 1996 redovisas på inkomsttitel i statsbudgeten istället för i rundradiorörelsen. På så sätt räknar regeringenmed att öka inkomsterna med ca per år.För att kompensera rundradiokontot och därmed publicservice-bolagens verksamhet föreslår regeringen därför attTV-avgiften höjs med till per årfr.o.m. Genom att därutöver föreslå att deavgiftsfinansierade radio- och TV-bolagen skall åläggas ettbesparingskrav som innebär att de resurser som anvisats tillprogramföretagen bör vara lägre i fasta priser år1998 än enligt beslut för , menarregeringen att belastningen på rundradiokontot skall blisådan att utgifter och inkomster går ihop.Vi delar bedömningen att det är nödvändigt att även denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten åläggsbesparingskrav. Det är en uppfattning som vi dels bygger påatt även denna verksamhet måste spara i ekonomiskt svåratider och dels på det faktum att vi föreslår att public service-verksamheten begränsas till en TV-kanal och tvåradiokanaler. På så sätt ges inte bara utrymme tillkoncentration av programverksamheten, utan också tillbetydande rationaliseringsmöjligheter. kanprivatiseringen av , P3 och P4 medföra att det t.o.m. ärmöjligt att sänka TV-avgiften något.Vi avvisar därför också regeringens förslag om en höjningav TV-avgiften med . Ett flertalavgiftshöjningar har genomförts ,varför resurserna hos public service-verksamheten är goda.Från att ha legat på är TV-avgiften nu . I ekonomiskt svåra tider,framför allt med stora skattehöjningar som följd avregeringens politik, är det inte rimligt att belasta invånarnamed alltför många avgiftshöjningar. En höjning av TV-avgiften är ju dessutom att jämställa med en skattehöjning,eftersom TV-avgiften i praktiken är att betrakta som en TV-apparatskatt. Det är i så fall bättre att public service-företagen åläggs ytterligare besparingskrav.Som framgår ovan bidrar i princip till attfinansiera public service-företagens -- och därmedkonkurrerande kanalers -- verksamhet i och med att TV 4:skoncessionsavgift går till rundradiokontot. Det är en ordningsom vi inte finner tillfredsställande. Det är därför rimligt --precis som regeringen föreslår -- att TV 4:skoncessionsavgift redovisas på inkomsttitel påstatsbudgeten.3. Precisera public service-uppdragetSom framgår av den moderata partimotionen om radio ochTV anser vi att public service-uppdraget bör gå från breddtill djup. Detta djup är möjligt att uppnå genom att , P3och P4 privatiseras. Därmed kan vi få en koncentration avresurserna till de kvarvarande avgiftsfinansierade TV- ochradiokanalerna.Denna koncentration av public service-uppdraget är främstmotiverad av den nya mediamiljön, med ett kraftigt utökatutbud av radio- och TV-kanaler. Det är då inte längrenödvändigt att public service-verksamheten har den breddoch omfattning som är fallet. Flera av de program somerbjuds i public service-kanalerna kan man ta del av i deprivata kanalerna. Public service-verksamheten bör därförkoncentrera sig på att producera den typ av program som deprivata kanalerna inte förmår att erbjuda. De kvarvarandepublic service-kanalerna får en betydligt bättre möjlighet attskapa förutsättningar för program som präglas av högkvalitet. Det gäller i allra högsta grad olikakulturproduktioner. Möjligheterna att göra fler svenskaproduktioner ökar. Det kan gälla teater, film, opera ellermusik. Debattprogram, dokumentärer, fördjupadenyhetssändningar, naturprogram, barnprogram och t.o.m.fler direktsända politiska debatter från bör ocksåligga i public service-uppdraget. Hela utbildningsradionsviktiga del av utbudet skall kvarstå. Möjligheter tillytterligare utveckling av utbildningsradions program kanockså finnas i det nya public service-uppdraget.Det är viktigt att public service kan skapa ett utbud som ärpublikt och vänder sig till hela landet, som manvärnar om det som är public services särskilda ansvar.Koncentrationen av public service-kanalerna är ett viktigtkulturpolitiskt steg. Möjligheter för fler att ta del av mer avde olika tyngre kulturproduktioner som görs i landet och somdet nya uppdraget också kommer att ge möjligheter till attskapa ökar. Därmed kan vi få en ökad bredd och ett störreengagemang i det viktiga arbete som ökad bildning ochkulturell förankring utgör.De kvarvarande public service-kanalerna får ett ansvar attspegla kulturliv, debatt och övriga skeenden i hela vår nation.Det innebär att det måste finnas möjlighet att genomlokalredaktioner eller på annat sätt bevaka alla delar avlandet. Detta bör framgå av avtalet.Sveriges Radio har hos regeringen framställt önskemål omatt få inleda digitala sändningar i , ochMalmö /96. Regeringen vill därförgenomföra ett samråd med företag, branschorganisationeroch myndigheter för att diskutera vilka villkor som bör gällaför marksänd digital radio. Vi menar att det därvidlag ärviktigt att framhålla att inget enskilt programföretag gesförsteg framför andra när det gäller möjligheten attprovsända marksänd digital radio. Det är därför rimligt attinte bara ges möjlighet till digitalaprovsändningar, utan att också privata aktörer ges möjlighetatt på lika villkor konkurrera med digitala provsändningar.Som vi också framhåller i vår partimotion om radio ochTV är det viktigt att de digitala kanalerna, när de blirtillgängliga efter eventuella provsändningar, fördelas genomett öppet auktionsförfarande. Det är det bästa sättet attgarantera konkurrens, valfrihet och mångfald. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om ändring i lagen(1992:72) om koncessionsavgift på televisionens område.