ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02A25 · 1995-03-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:158 Ny myndighetsorganisation inom arbetslivsområdet m.m. Regeringens tidigare aviserade sammanslagning avmyndigheter på arbetslivsområdet ligger nu på riksdagensbord som proposition.Huvudsyftet med förslaget är att spara pengar och totalthandlar besparingen om ca . Iförhållande till den totala omslutning verksamheterna stårför måste detta anses vara en kraftig besparing, större än påandra områden.Propositionen måste betecknas som tunn i sinargumentering. Det saknas en analys om hur forsknings- ochutvecklingsarbetet på arbetslivsområdet bör bedrivas förframtiden. Vidare saknas bärande motiv för den nyaföreslagna organisationsformen.Arbetslivsfrågorna är definitivt för viktiga för att låsas ini en ny organisation. Universitet och mindre högskolor måsteockså fortsättningsvis kunna bedriva kreativ forskning ochbedriva utvecklingsarbete på arbetsmiljöområdet. Vidare ärdet centralt att kunskapen inom forskning och utveckling omarbetslivsfrågor kan implementeras i näringslivet. Inte minstangeläget är det att nå alla de mindre arbetsplatserna i landetsalla småföretag.Arbetslivsfrågorna får inte uppfattas som en intern frågaför regering och departement. Avsaknaden av normaltremissarbete kring höstens och vinterns utredningar omstrukturer och resurser inom arbetslivet är frapperande. Vadpropositionen anger om det fortsatta organisations- ochbudgeteringsarbetet lugnar inte. Tvärtom förstärker detbilden av ett i hast hoprafsat förslag om sammanslagning avmyndigheter. Detta utan eftertanke och helhetssyn.Det finns inte anledning att motsätta sig besparingar inomarbetslivsområdet men när genomförandet förutsätts ske pådenna bräckliga grund finns det anledning att ifrågasättaförslagen.Regeringen borde tillsätta en särskildberedningsgrupp med bl.a. inblandade parter för att utarbetaen tydlig framtidsstrategi på arbetslivsområdet. Därefter kanregeringen återkomma med rationaliseringsförslag på dettaområde. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återkomma medrationaliseringsförslag på arbetslivsområdet,2. att avslår proposition 1994/95:158 inom arbetslivsområdet m.m.
mot · GI02A28 · 1995-03-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:158 Ny myndighetsorganisation inom arbetslivsområdet m.m. I proposition 1994/95:158 föreslås en nymyndighetsorganisation på arbetslivsområdet.Arbetsmiljöinstitutet (), () och Arbetsmiljöfonden (AMFO) upphör och ersättsmed två myndigheter. utvecklingskall bl.a. bedriva forskning, utbildning, kompetens- ocharbetslivsutveckling inom arbetslivsområdet. Rådet förforskning och utveckling inom arbetslivsområdet skallbevilja medel till forskning och utveckling.Centern finner det vara ändamålsenligt att renodlautförande verksamhet och den medelsbeviljande. De storaoch nödvändiga förändringar arbetslivet står införunderstryker behovet av en tydligaremyndighetsorganisation.Ytterligare en myndighet har de senaste årenframgångsrikt arbetat på arbetslivsområdet,Arbetslivsfonden. Dess verksamhet upphör den 1 juli 1995.I propositionen aviseras att regeringen avser att återkommatill med en närmare redovisning av de resultat ocheffekter som de centrala och regionala arbetslivsfondernasinsatser givit upphov till. föreslås att 600 miljoner kronorförs över från fonden till statsbudgetens inkomsttitel.I motion i anledning av budgetpropositionengjordes bedömningen att ytterligare betydande belopp kanfinnas när Arbetslivsfonden upphör. Enligt vår mening bördessa användas för att säkerställa och föra vidareerfarenheter som vunnits i verksamheten. Ett sådantuppdrag kan med fördel ges till det nu föreslagna institutet.Riksdagen bör därför ge regeringen i uppdrag att isamband med den aviserade redovisningen också redovisaoch lämna förslag om hur kvarstående medel bäst kananvändas inom arbetslivsområdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om hurkvarstående medel i Arbetslivsfonden efter fondensupphörande bäst kan säkerställas för insatserinom arbetslivsområdet.
mot · GI02Fi27 · 1995-03-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:153 Frågor om offentlig upphandling I propositionen föreslår regeringen ett antal förändringar ilagen om offentlig upphandling vilka har samband med attSverige blivit medlem i EU samt några övriga förändringar.Vi har ingen invändning mot de förändringar som ärföranledda av EU-medlemskapet.Däremot delar vi inte regeringens uppfattning att ettundantag bör införas i lagen i fråga om tjänsteupphandlingfrån ett anknutet företag. Detta skulle innebära att produktioni ett eget bolags regi inte utsätts för konkurrens, i motsats tillvad som gäller för egenregin i den offentliga verksamheten.Vi kan således inte biträda regeringens förslag att på dettasätt införa ett undantag som i praktiken är en lindring avupphandlingsdirektivens krav på en i övrigt affärsmässig ochkonkurrensutsatt upphandling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår 4 a § i förslaget till lag om ändring ilagen (1992:1528) om offentlig upphandling.
mot · GI02Fi28 · 1995-03-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:153 Frågor om offentlig upphandling I regeringens proposition om offentlig upphandlinganpassas reglerna på upphandlingsområdet till de principersom gäller inom EU. Detta är en följd av att inträttsom medlem i EU. Medlemskapet får emellertid inteinnebära att vi slutar att kritisera regler som bidrar tillhandelsrestriktioner. Det svenska inflytandet måste utnyttjasför att påverka politiken i en riktning som främjar lokaldemokrati och handeln med länder utanför EU.I förslaget till lagstiftning om offentlig upphandling, 4:ekapitlet, ''Upphandling inom vatten-, energi, transport- ochtelekommunikationsområdena'', finns en prispreferensregelsom medför en diskriminering av anbudsgivare utanför EU-området. I 28 § ''Prövning av anbud i visst fall'' heter det attom ''två eller flera anbud är i övrigt likvärdiga vidanbudsprövning ... skall företräde ges åt de anbud som intefår förkastas enligt andra stycket, om prisskillnaden inteöverstiger ''.Längre fram i propositionen (sid. 19--20) förklarasnärmare vad de nya reglerna innebär. I praktiken får vi alltsåen prispreferensregel som gynnar anbud från entreprenörerinom EU-området och på omvänt sett missgynnar anbud somhärstammar från regioner som står utanför EU. På sid. 20 ipropositionen heter det att ''ett 'EU-anbud' på 103 kronorskall anses prismässigt lika med ett 'tredjelandsanbud' på100 kronor''.Det nya regelverket innebär ett avsteg frånfrihandelsprinciperna och en inskränkning av offentligainstitutioners, t.ex. kommuners, självbestämmande vidanbudsprövning. Vi anser därför att den svenska regeringenbör utnyttja sitt inflytande inom EU för att förändra dessaregler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att påverka EU i en riktning somstärker den lokala demokratin och handeln med länderutanför EU.
mot · GI02Fi29 · 1995-03-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:153 Frågor om offentlig upphandling EU-medlemskapet liksom tidigare medför attstat, landsting, kommun och är skyldiga attupphandla varor och tjänster över en viss nivå på deneuropeiska marknaden. Enligt reglerna är det inte möjligt attgynna det egna landets eller kommunens företag iupphandlingen. har därutöver beslutat att ocksåoffentlig upphandling för summor under EU:ströskelvärde ska upphandlas i konkurrens.Följderna har börjat märkas. En stor del av företagen ilandet är för sin existens beroende av att kommunen läggersina beställningar hos dem. Särskilt sårbara ärlandsbygdskommuner. Infrastrukturen kan vara mycketkänslig då man är starkt beroende av varandra i ett finmaskigtnät. Får inte kommunen t.ex. köpa vissa varor genom denlokala handlaren kan affären läggas ner, vilket får svåraföljder för de landsbygdsbor som har den lilla lanthandelnsom livsnödvändig inköpskälla och social träffpunkt. Detkommunen eventuellt tjänar på lägre anbudspris ger i ställetmångdubbelt större kostnad i form av krav på service, ökatantal arbetslösa, fler utflyttare, mindre skatteintäkter osv.Det allmänna måste ha rätt att se till helheten i sinupphandling.Sverige har varit ovanligt öppet för konkurrensutifrån i jämförelse med andra länder. Länge gick t.ex.italienska motorvagnar, som aldrig sett snö, på Inlandsbanan.Det är enligt uppgift vanligt att andra EU-länder finnermetoder att undgå dessa upphandlingsregler när man såönskar. bör utarbeta en mer ändamålsenlig praxis förupphandlingen, i likhet med våra konkurrentländer i EU.Proposition 153 innebär en del lättnader i jämförelse medgällande lag. Lagen om offentlig upphandling, ,föreskriver att anbud ska inhämtas t.o.m. för köp av tjänstermellan den upphandlande och s.k. anknutet företag. EU haringa sådana föreskrifter. Regeringen föreslår att ändrasså att stat och kommun har rätt att anlita anknutet företagutan anbudsförfarande. Det är bra.Fler lättnader i reglerna för den offentliga upphandlingenär enligt min åsikt motiverade. Kommunallagen gertillräcklig reglering för att stat och kommun själva borde fåbestämma över den upphandling som understiger detröskelvärden som EU bestämt. 6 kap. föreskriver attall offentlig upphandling ska ske med anbudsförfarandeäven utan att EU tvingar oss till det. Jag föreslår att sådanabestämmelser som inte hänför sig till EU-anpassningenrensas ut ur . Utskottet ombedes utarbeta erforderliglagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar ändra lagen om offentligupphandling så att reglerna för upphandling under EU:ströskelvärde upphävs.
mot · GI02Jo18 · 1995-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:146 Ändringar i lagen (1994:1704) om lageravgift på socker och ris beslutade om en lag omlageravgift på socker och ris (prop 1994/95:43). Syftet medlagen var att minska skillnaderna i prisnivån mellan Sverigeoch den Europeiska Unionen inför vår anslutning tillunionen. Regeringen ansåg att det fanns en risk förspekulationer i ris och socker om priserna låg på olika nivåer.Lageravgiften tas ut på lager av socker och ris som överstigertre ton. som beslutade om dennalageravgift fattade beslut omövergångsregler för handeln med jordbruksprodukter medanledning av , och anslutningtill unionen (förordning (EG) nr 3108/94). Förordningeninnebär en avgiftsskyldighet för sådana lager av ris ochberedda champinjoner som kan anses som onormalt stora. Isamband med att beslutade om nationellalageravgifter aktualiserades frågan huruvida den som betalaren avgift på socker enligt rådets förordning (EEG) nr1785/81 skulle få göra avdrag för den nationella avgiften.I prop 1994/95:146 föreslår regeringen att den nationellalageravgiften på socker och ris måste samordnas medgemenskapens regler så att inte något lager beläggs meddubbla avgifter. Lagerhållare av ris som både betalarlageravgift och avgift på överlager ska få göra avdrag medden del av lageravgiften som hänför sig till överlagret. Frånlageravgiften på socker kommer avdrag att få göras med 15öre/kg för den som även är skyldig att betala EG:s avgift förlager av socker.I och med att det finns gemenskapsregler omöverlageravgift på ris och en lageravgift på socker finns detingen anledning för att ha kvar nationellalageravgifter på socker och ris. Regeringens förslag att införaen avdragsrätt för de lagerhållare som drabbas av både dennationella avgiften och gemenskapens avgifter innebäronödig administration. Det är istället bättre att ta bort deöverlageravgifter som har lagts på den normala svenskalagerhållningen av socker och ris som motsvarar normalalagernivåer hos lagerhållarna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att lagen (1994:1704) omlageravgift på socker och ris upphör att gälla,2. att avslår proposition 1994/95:146 Ändringari lagen (1994:1704) om lageravgift på socker och ris.
mot · GI02Jo19 · 1995-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:146 Ändringar i lagen (1994:1704) om lageravgift på socker och ris I propositionen föreslås de ändringar i lagen om lageravgiftpå socker och ris som föranleds av den av EG beslutadeavgiften på överlager.I en tidigare tvärpolitisk motion (1994/95:Jo13) medanledning av proposition 1994/95:43 har anförts varföravgift på socker och ris ej bör tas ut. Jag vidhåller dennaåsikt.Avgifterna motiveras med att man vill förhindraspekulation, dvs att lagerhållare övergångsvis gör storavinster vid det svenska EU-inträdet, eftersom ris och sockerförväntas få ett högre markandspris efter EU-inträdet.En stor del av det socker som kan tänkas finnas i lager den31 är producerat i med svenskaråvaror. Det är viktigt att slå fast att denna del av deteventuella sockerlagret inte är spekulativt utan ett resultat aven stabil produktionsnivå.Enligt min mening saknas skäl att avgiftsbelägga lagersom hålls till följd av en normal svensk sockerbetsodling ochproduktion av socker. Likaså saknas skäl att avgiftsbeläggalager av ris eller socker som motsvarar normala lagernivåerhos lagerhållarna. Eftersom propositionen inte tar hänsyn tilldetta riskerar den att leda till starkt oönskade konsekvenseroch snedvrida konkurrensen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att nu gällande avgiftssystem medlageravgifter på jordbruksprodukter (sockeroch ris) slopas.
mot · GI02Jo20 · 1995-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:146 Ändringar i lagen (1994:1704) om lageravgift på socker och ris beslutade att införa en avgift på lagerav socker och ris i syfte att motverka spekulation. Problemetär att avgiften tas ut på normala lager av socker och risöverstigande . Detta drabbar de företag som förädlaroch handlar med socker och ris omotiverat hårt. Framföralltris är ett bra baslivsmedel och det ligger i konsumenternasintresse att priset är så lågt som möjligt. Därför yrkade jagavslag på propositionen 1994/95:45 om lageravgift på sockeroch ris.Det fanns ingen anledning för att föregå förordningar och ensidigt införalageravgifter för socker och ris. EU- kommissionensförordning om avgift på onormalt stora lager av bl.a. ris ärklart inriktad på att förhindra spekulation och drabbar intelivsmedelsföretagens normala verksamhet.Jag föreslår att de nuvarande reglerna om lageravgifter påsocker och ris upphävs och att de nu gällandeavgiftsbeloppen ersätts av de belopp som föranleds avkommissionens förordningar (EEG) nr 1785/81 om dengemensamma organisationen av marknaden för socker och(EG) nr 3108/94 om överlager på ris och bereddachampinjoner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lageravgifter på socker och ris.
mot · GI02K17 · 1995-03-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:154 till m.m. Regeringen föreslår i propositionen att valet tillEuropaparlamentet skall ske och attvalsystemet så nära som möjligt skall ansluta till den ordningsom tillämpas för val till riksdagen.Miljöpartiet de gröna är till stora delar överens medregeringen om innehållet i propositionen, det gäller t ex denföreslagna tidpunkten och valsystemet. Det finns dock någrainslag i förslaget som inte förefaller särskilt välbetänkt och,som med hänsyn till den speciella natur som kännetecknarvalet till , bör ändras under riksdagensbehandling.Den viktigaste förändring som föreslårhandlar om spärreglerna. I valet till använder vioss i av spärregler som innebär att endast partier somfått av rösterna i landet skall få mandat iriksdagen. Det avgörande motivet för denna spärregel harvarit att underlätta en regeringsbildning. Man kan ifrågasättahur tungt detta argumet är, särskilt om man väger det motkravet på bredast möjliga folkliga förankring i parlamentet.I valet till faller dock detta argument borthelt och hållet. väljer inte någon regeringoch har överhuvudtaget mycket begränsade befogenheter iförhållande till de nationella parlamenten och till EU:sövriga centrala institutioner. störstademokratiska betydelse ligger istället i att sprida informationoch delta i och väcka debatt samt utöva granskning gentemotEU:s övriga institutioner. Det finns därför tungt vägande skälför att valsystemet i det här fallet bör konstrueras för attunderlätta en så bred representation och folklig förankringsom är möjligt.Den s.k. naturliga spärren vid ett val med en valkrets och22 mandat är på eller något därutöver. Det i sigutgör också ett skäl för att fyraprocentsspärren är onödig.Den framstår därför mer än någonsin som ett medel för destora partierna att försöka hindra små partier och nyaopinioner och grupper från att på lika villkor delta i detpolitiska livet. Ytterligare ett skäl mot spärren finns i detfaktum att flera av mindre partier (, KDSoch ) har stora interna motsättningar i EU-fråganeller en allmänt sett svag profil och på grund av detta riskeraratt inte erhålla någon representation överhuvudtaget iEuropaparlamentet. Ett sådant resultat vore negativt förriksdagens möjlighet att erhålla god information om EU-politiken och delta i debatten och diskussioner inför beslut iEU:s ministerråd.I övrigt är det tveksamt om metoden med en frivilliguppdelning i tre valkretsar är meningsfull och vi skulle helstockså se att en annan metod användes vidmandatfördelningen än den jämkade uddatalsmetoden för atti högre grad garantera en proportionalitet. Dessa svagheter ipropositionen är dock inte av så allvarlig natur att de måsteändras redan i detta val. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att i valet till inteanvända någon spärregel mot små partier.
mot · GI02K18 · 1995-03-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:154 till m.m. I propositionen behandlas frågan om val i avföreträdare i Europaparlamentetet.I denna motion kommer vi att behandla frågan om närpoströstning till Europaparlamentsvalet skall kunna äga rum.Regeringen föreslår i propositionen vad gäller poströstningatt vallagens bestämmelser om ordinarie val till riksdagenskall vara tillämpliga. Detta innebär att röstning kommer attkunna ske på postkontor från och med den tjugofjärde dagenföre valdagen till och med valdagen. Röstberättigadekommer således att kunna rösta på posten även valdagen --söndagen den 17 september 1995.Sedan möjligheten att rösta på posten infördes har antaletväljare som lämnar sin röst på postkontor ökat kraftigt. Vidallmänna val till m.m. är det nu omkring tvåmiljoner röstberättigade som poströstar, nära en tredjedel avde röstberättigade. Vi anser att det är riktigt att det även viddet nu aktuella valet finns möjlighet att rösta på posten.Samtidigt finns det anledning att notera att möjligheten tillpoströstning har varit föremål förutredning. I SOU 1994:30 har formerna kring poströstningenbelysts noggrant. I utredningen redovisas bl.a. kostnadernaför röstning på posten på valdagen. Den uppgick vid 1988 årsval till och vid val till 8 miljonerkronor. Sannolikt var kostnaden vid val lägreberoende på att färre postkontor än tidigare hölls öppna påvaldagen.Av en tidigare utredning (SOU 1992:108) framgår att påvaldagen 1991 röstade knappt 46 000 personer på posten påsjälva valdagen. Dessa röstande utgjorde avdem som poströstade till val. Av dem som röstadepå posten på valdagen gjorde nästan hälften -- --det på posten i sin egen hemkommun. Det är således få somtill en hög kostnad röstar på posten på valdagen.Med denna bakgrund -- och med hänsyn till detstatsfinansiella läget -- menar vi att det finns anledning attöverväga ifall rätten till poströstning på valdagen bordeinskränkas. I första hand bör det därför ske en förändring vidårets val till . Därför bör 26 § andrastycket i lag om val till lyda:Ifråga om röstning och om den vidare behandlingen avröster som har lämnats på ett postkontor, hos enutlandsmyndighet eller på ett fartyg tillämpas i övrigtbestämmelserna om ordinarie val till i 8 -- 12 kap.vallagen (1972:620). Röstning på postkontor skall dockendast äga rum före valdagentill valdagen.Efter valet till bör denna nya ordning,med begränsning av rätten att poströsta, utvärderas. Skulleslutsatsen bli att det inte finns några invändningar urdemokratiskt hänseende, är det rimligt att vallagen ändras påsamma sätt. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att 26 § andra stycket i lag om valtill Europaparlamenetet utformas i enlighet med vad imotionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändring av vallagen.
mot · GI02Sf14 · 1995-03-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:147 Rätten till förtidspension och sjukpenning samt folkpension för gifta Regeringen föreslår i denna proposition att de s.k.äldrereglerna avskaffas inom förtidspensioneringen. Dessaregler innebär att man för den som fyllt tillämpar vissasärregler när det gäller rätten till förtidspension. T.ex. fårarbetsmarknadssituationen större betydelse och demedicinska kraven är lägre.I propositionen betonas särskilt att denna åtgärd börgenomföras med särskildaarbetsmarknadspolitiska insatser för att man inte ska fåorimliga sociala konsekvenser. Därför föreslås att ändringarträder i kraft den 1/1 1997.Enligt min mening bör effekterna av dessaarbetsmarknadspolitiska insatser avvaktas innan man tarbeslutet. Dessutom är det rimligt att man får en samladbedömning av förtidspensioneringens framtida utformning ianslutning till förslag från Sjuk- ocharbetsskadeberedningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändring i Lagen om allmän försäkring(AFL).
mot · GI02Sf15 · 1995-03-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:147 Rätten till förtidspension och sjukpenning samt folkpension för gifta stödjer i huvudsak de förslag som finns ipropositionen. Vi vill dock ha ändringar beträffandeförslaget om att bedömning av behovet avkompletterande utredning och valet av sjukvårdsenhet inteskall kunna överprövas. Vi är inte heller överens medregeringen när det gäller att utan ytterligare beredning ta bortäldreregeln.Vänsterpartiet anser att den enskilde av rättssäkerhetsskälskall kunna överklaga alla beslut fattade avFörsäkringskassan. Denna rättighet skall kunna gälla ändafrån ett interimistiskt beslut om indragning av sjukpenningenoch under hela den tid som handlägger ettärende. Utan besvärsrätt urholkas rättssäkerheten och detkan uppstå godtycke i hanteringen av ett ärende. Detta skalldå inte utesluta att det skapas regler så att Försäkringskassankan föranstalta om kompletterande utredningar eftersom detkan vara till gagn för den försäkrade och dennesrehabilitering.Beträffande äldreregelns avskaffande delar vi regeringensuppfattning att det är medicinska orsaker som skall ligga tillgrund för förtidspensionering. Problemet som vi ser det ärvad som skall anses som ''medicinska faktorer''.Sjukdomsbegreppet är mycket svårdefinierat. Vi anser därföratt äldrereglerna tills vidare skall kvarstå och att avskaffandetav dem får anstå tills ett nytt regelsystem förförtidspensioneringen tagits fram. föreslår attriksdagen hänskjuter denna fråga till Sjuk- ocharbetsskadeberedningen Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till regler föröverprövning av handläggning ochbeslut i ärenden som rör kompletterande utredningar ochvalet av sjukvårdsenhet enligt vad i motionen anförts om denförsäkrades rättssäkerhet,2. att hos regeringen begär att Sjuk- ocharbetsskadeberedningen i sitt förslag till hur regelverket iförtidspensioneringen skall reformeras även lägger förslagom äldreregeln.