mot · GI02Sf621 · 1995-01-25 00:00:00 — anser att medlen böranvändas i enlighet med vårt förslag till nationelltupprustningsprogram.Vård och omsorgAndelen äldre med invandrarbakgrund kommer att öka.Majoriteten av dessa har kunskaper och erfarenheter avsvenska samhället att kontakten med omsorg, socialtjänstoch sjukvård inte kommer att utgöra något problem.Undantagen är äldre invandrare med dåliga kunskaper isvenska eller de som drabbats av demenssjukdomar ochförlorat förmågan att förstå och tala svenska, dvs. det sistinlärda språket.Hälso- och sjukvårdSveriges demografiska struktur innebär att andelen äldre isamhället kommer att öka framöver. Det nya är att andelenäldre invandrare kommer att öka. Inom denna grupp kommeräven att finnas en större blandning av olika nationaliteter.Mycket litet har gjorts för att planera och möta denna nyasituation. Inom den offentliga sektorn kommer storapersonalgrupper att ställas inför en situation där derasspråkliga kompetens inte alltid räcker till. Vi anser att dettaär något som måste beaktas i större utsträckning framöver. Iett flerkulturellt samhälle måste den offentliga servicenkunna inrymma personal eller institutioner där man kankommunicera på annat språk än svenska och har insikt omandra kulturer och traditioner.TvåspråkighetInom vård- och omsorgssektorn kommer vi att behövavårdpersonal som behärskar flera språk. Det bör var naturligtatt det finns personal inom t.ex. barnomsorg, vård elleräldreomsorg som kan kommunicera på annat språk änsvenska. Vid sidan om direkta språkkunskaper är det av viktatt personalen har förtrogenhet och kunskap att ta emot ochhjälpa personer med annan kulturell bakgrund och hemvist.Tillgången till information och service på olika språk vadgäller t.ex. service måste kunna tillhandahållas.Det är av värde att man inom offentlig service, vård ochomsorg rekryterar personal med invandrarbakgrund ochdärmed tar tillvara deras språkkunnighet ochkulturkompetens. Detta är något som i betydligt störreomfattning måste beaktas i kommunala vård- ochomsorgsplaner.Många av de flyktingar som kommer hit har upplevt krig,förföljelse och tortyr. Dessa har starkt behov av psykiatriskhjälp. finns det få som kan ge denna terapihjälppå deras eget språk. Detta problem behöver uppmärksammasoch lösas i kommunernas planering av hälso- och sjukvård.ÄldreomsorgIdag finns det få institutioner som är tvåspråkiga. Det börvara naturligt att språkgemenskap skall kunna utvecklasinom ramen för den offentligt finansierade omsorgen. Mångagånger tvingas de anhöriga att ta hand om och vårda sinaföräldrar när dessa inte känner sig hemma i t.ex.gruppboende beroende på att de boende inte har enspråkgemenskap. anser att t.ex. gruppboende föräldre bör kunna tillhandahållas och utformas medspråkgemenskap som grund.Språkkunskaper skall ges ett meritvärde vid anställninginom kommun och landsting, i synnerhet skall detta gälla förinvandrare med tvåspråkighet.Motverka rasism och främlingsfientlighetLagstiftningEtt förebyggande arbete består av bland annat attidentifiera, belysa och politiskt motverka ekonomiskojämlikhet i samhället. Genom upplysning och lagstiftningkan vi motarbeta diskriminering. Några viktiga lagändringarinom området trädde i kraft den 1 juli 1994.Diskrimineringsombudsmannen fick utökadebefogenheter och kan föra process i likhet medjämställdhetsombudsmannen. Lagen om diskriminering påarbetsmarknaden trädde i kraft. Vidare genomfördes enstraffskärpning för brott som har rasistiska motiv, eller syftartill att kränka någon p.g.a. hudfärg, nationellt eller etnisktursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning.Lagen om hets mot folkgrupp kan tillämpas med denvidare tolkningen enligt ovan. Såväl muntlig som skriftligframställning och åtbörder som hotar eller uttryckermissaktning är straffbart om det sprids inom t.ex. en föreningeller avgränsad grupp av personer och/eller offentligt.Uppvigling, förolämpning och olaga diskriminering ärandra brottsrubriceringar som kan bli aktuella. Dessa kantillämpas vid näringsverksamhet, offentliga möten ellerallmän sammankomst.Sammantaget har lagstiftningen skärpts på olika sätt för attmöta rasism och diskriminering. Förra regeringensbedömning var, i proposition 1993/94:101 om åtgärder motrasistisk brottslighet, att rasistiska organisationer i praktikenfråntagits möjligheten att verka utan att bryta mot lagen.Det är viktigt att noga följa brottsbekämpningen påområdet och att lagstiftningens tillämpning utvärderas.Individuellt ansvarFöräldrar har ett ansvar att fostra sina barn till respekt försina medmänniskor.Barnomsorgen och skolan kan hjälpa föräldrarna att gebarnen kunskap om olika etniska grupper men också att gebarnen en stabil förankring i den egna kulturen och historien.Demokratisk fostran innebär ett vitt spektrum med allt frånmobbning till religionsfrihet, yttrandefrihet och träning i attta ansvar och påverka samt beredskap att ifrågasätta ochrelatera budskap till en egen uppfattning om etik. Detta är enambitiös och nödvändig del av alla barns fostran.Föreningars möjligheterI många kommuner finns ett väl fungerande samarbetemellan kommun och föreningsliv. Det är viktigt att samhälletstödjer denna verksamhet. Genom samarbete kanmötesplatser skapas där svenskar och invandrare samlas tillgemensamma projekt. Det kan röra sig om ett musikhus,caféer, idrottsföreningar etc.Studieförbunden kan göra stora insatser både genom attutbilda och genom att främja kulturmöten,ungdomsverksamhet och kvinnliga nätverk.Religiösa samfund och deras församlingar är en annanviktig plattform. och de fria samfunden kange många svenskar en möjlighet att träffa och lära kännainvandrare som kan engagera sig i församlingen.Föreningslivet i vid mening är ett viktigt inslag idemokratin och en strategisk kraft för ökad kontakt mellaninvandrade och infödda svenskar.Genom att föreningslivet engageras ökar det folkligaengagemang och motverkas diskriminering och rasism.Fyrklöverregeringen beslutade att genomföra en kampanjmot främlingsfientlighet och rasism . Dengenomförs i nära samband med ochEuroparådets kampanjer. Kampanjen riktar sig till ungdomarav det skälet att de har de flesta kontakterna med flyktingaroch invandrare och har en stor opinionsbildande roll.Kulturell mångfald men lika skyldigheterVissa etniska konflikter borde kunna förebyggas genomökad information och kunskap. Det gäller t.ex. närinvandrare bryter mot svenska värderingar och beteenden.Ibland beror detta på att invandraren är okunnig om hur detsvenska samhället fungerar eller att svenskar feltolkarsociala mönster hos de nyanlända. kolliderarinvandrares moral- och rättsuppfattning med varandras ellermed svenskarnas. Det kan gälla synen på brott och straff,kvinnans ställning, barnens fostran, skolsystemet ellerdemokratin. Sådana kollisioner leder ofta till att parternadistanserar sig från varandra och de kulturella gränsernaförstärks.För att övervinna detta krävs det av båda parternaflexibilitet och förståelse samt en insikt om att det alltid ärsvårare för en minoritet att hävda sina värderingar. Meddenna insikt är det ändå nödvändigt att slå fast att likarättigheter också innebär lika skyldigheter för alla som bor iSverige. Svensk lag gäller. I skolan skall den svenskaläroplanen följas osv. Ingen får sätta sig över lagen genomatt hänvisa till kulturella värderingar.I regeringsformen 1 kap 2 § fjärde stycket finns stadgat omreligionsfrihet. I stycket framhålls att ''religiösa minoritetersmöjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- ochsamfundsliv bör främjas''. Religionsfrihet är engrundläggande fri- och rättighet för envar, svensk ellerutlänning. Samhällets möte med olika religioner har intevarit utan problem. Religiösa traditioner ellermånghundraåriga traditioner kan komma i konflikt med våraegna lagar och normer på olika områden. Byggnadsregleringär ett sådant exempel. Om vi skall leva upp till grundlagenskrav på religionsfrihet är det viktigt att vi ger möjlighet fördem som vill att bygga egna kyrkor, synagogor och moskéer.Det är av värde att vi både nationellt, i lagstiftningen ochlokalt, i byggplaner och bygglov, intar en positiv attityd tilldetta. Det är således en angelägen uppgift för allamyndigheter att analysera de konsekvenser för samlevnadoch tolerans som det mångkulturella samhället för med sigoch överväga om och i så fall vilka åtgärder som bör vidtasför att underlätta kulturmötena.Ökad delaktighetDet är angeläget att invandrares delaktighet ökas genom attdessa successivt får ökad representation bland t.ex. forskare,samhällsplanerare, journalister, socialarbetare, lärare, vårdoch omsorgsyrken, inom politiska-, fackliga- ochföretagarorganisationer, inom rättsväsendet, nämndemän,poliskår och övriga myndigheter. Den etniska kompetenssom personer med invandrarbakgrund har skall ses som enviktig resurs i alla dessa sammanhang.Det mångkulturella samhälletVår vision är det mångkulturella samhället. Om detta skallbli möjligt måste samhället och politiken verka för pluralismistället för homogenitet och integrering istället förassimilering. Vi tror att de generella systemen som byggtsupp måste bli mer flexibla och kunna avpassas efterindividuella behov och önskemål. Invandrare har i likhet medövriga svenskar varierande förutsättningar och erfarenheter.Det mångkulturella samhället är inte ett mål utan enprocess där det med bibehållen pluralism utvecklasgemensamma kulturella drag. I en demokrati finns utrymmetför detta om det enskilda valet respekteras och alla gruppergörs delaktiga i den demokratiska processen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mål för och inriktning avinvandrarpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rösträtt,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorisk information omrätten att söka medborgarskap,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemspråkscheck,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att starta fristående skolorpå språklig och kulturell basis,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningscheck för svenska förinvandrare,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om motprestationer för att få fler attgenomgå svenska för invandrare,8. att hos regeringen begär förslag till sådanutbildning som anförts under . att hos regeringen begär en utvärdering avlagstiftningen om förbud mot etnisk diskriminering,310. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om intensifierad information ominvandrarpraktiken,311. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mer forskning kring hur företagenrekryterar och vilka hinder invandrare möter vidrekrytering,312. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för att undvikaförtidspensionering bland kvinnor genom individuellarehabiliteringsprogram,13. att hos regeringen begär förslag till ändringav den s.k. tvåårsregeln enligt vad i motionen anförts,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nationellt upprustningsprogram,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att språkkunskaper ges meritvärdevid anställning inom kommun och landsting,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om myndigheters ansvar att initieraåtgärder för att underlätta kulturmöten.