mot · GI02Ub47 · 1995-03-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:165 Ett högskoleverk Den borgerliga regeringsperioden --94kännetecknades av den starkaste satsning på kunskap ochkompetens som genomförts i i modern tid. Inte minstgällde detta den högre utbildningen och forskningen. 30procent fler unga fick möjlighet att genomgå högreutbildning. Forskningen byggdes ut kraftigt.En väsentlig del av förstärkningen av den högreutbildningen och forskningen utgjordes av en frigörelse frånstatlig detaljstyrning av universitet och högskolor. Skälen varsåväl kvalitativa som principiella. Universitet och högskolorsom står fria från statlig detaljstyrning har de störstamöjligheterna att i konstruktiv konkurrens tillgodosestudenternas krav på god utbildning.Principiellt är det av betydelse att värna universitetens ochhögskolornas möjligheter att verka som fria centra förkunskapsutveckling och kritik. Därför måste de offentligauniversiteten och högskolorna stå fria från den statsmakt somsvarar för huvuddelen av deras finansiering och till varsstruktur man ändå hör.Det är i detta perspektiv myndighetsfrågorna inom denhögre utbildningen och forskningen skall ses. För attunderstryka den självständighet som lärosätena enligt denhär redovisade strategin borde åtnjuta avvecklades detcentrala ämbetsverket UHÄ . En nymyndighet, , inrättades sommycket specificerade uppgifter ålades den nya myndigheteni syfte att värna kvaliteten i den högre utbildningen. Ocksådet s.k. hade en viktig uppgift i dettasammanhang.För att bistå universiteten och högskolorna inrättadesockså Verket för högskoleservice, VHS. Myndighetenförutsattes i allt väsentligt arbeta på uppdrag av de fria ochsjälvständiga universiteten och högskolorna.Socialdemokraterna har genom hela den reformprocesssom här beskrivits ställt sig avvisande till denfrigörelsesträvan som varit reformprocessens kärna. I åretsbudgetproposition redovisar regeringen en syn på den högreutbildningens och forskningens villkor som ansluter till denpolitik socialdemokraterna i dessa hänseenden förordade iopposition. Universiteten och högskolorna ses som en del avstatsapparaten och förutsätts styras i enlighet härmed. Densärställning för universitet och högskolor i förhållande tillstaten som den förra regeringen verkade för avvisas medargument som för tankarna i tiden.På samma sätt som en ny, kvalitetsinriktadmyndighetsorganisation var en naturlig del av den tidigareregeringens frigörelsesträvanden ser socialdemokraternainrättandet av ett centralt högskoleverk som en följd av denhögskolepolitik som nuvarande regering företräder. Vi harför vår del inga svårigheter att se sambanden mellansocialdemokratisk högskolepolitik och inrättandet av ett nyttUHÄ som det yttersta uttrycket för denna. Vi delar emellertidinte den grundsyn som den socialdemokratiskahögskolepolitiken i stort nu baseras på.Vi avvisar regeringens förslag till ett nytt centralthögskoleverk. Ett sådant verk står inte i överensstämmelsemed den fortsatta frigörelse av universiteten och högskolornasom vi vill verka för. Tvärtom riskerar det verk regeringenföreslår att bli till en hämsko för den fortsatta vitalisering avuniversitet och högskolor som vi vill främja och som Sverigebehöver för att möta den hårdnande internationellakonkurrensen.I stället för ett allomfattande högskoleverk vill vi se enmyndighetsorganisation uppbyggd efter följande principer:Kanslersämbetet med dess fokusering på kvalitetsfrågorskall svara för statens huvudåtagande påmyndighetsområdet. Ämbetet skall svara för en kontinuerliguppföljning och kvalitetsvärdering av universitetens ochhögskolornas utbildningsutbud. På börligga uppgiften att utvärdera såväl kursers som helalärosätens resultat. Dessa resultat skall göras tillgängliga inteminst för studenterna som grund för deras studieval.Kanslersämbetet bör också främja andra utvärderingar än desom ämbetet självt ansvarar för. Resultaten av dessautvärderingar måste göras brett tillgängliga. En viktiguppgift bör vara att främja kvalitetstänkandet vid lärosätena.Det kräver att ämbetet förmår att förena uppgifterna attfrämja kvalitetstänkande och att kontrollera att detta leder tillgoda resultat.Kanslersämbetet skall åtminstone tills vidare svara förprövningen av examensrättigheter såväl för statliga som förprivata lärosäten.Goda resultat bör leda till att lärosätena förbättrar sinaekonomiska möjligheter att expandera.Universiteten och högskolorna bör individuellt ellertillsammans ha ansvaret för alla andra myndighetersuppgifter, med ett par undantag som vi återkommer till.Genom att entydigt ge lärosätena själva uppgifter av det slagvi här förordar understryks ansvaret för den egnaverksamheten.Vi finner det för vår del naturligt att viss information omantagningskrav hanteras av universiteten och högskolorna påett gemensamt sätt. Inte minst genom moderninformationsteknologi är det möjligt att lättillgängligtinformera framför allt gymnasieeleverna om vilka kravrespektive universitet och högskola ställer på sökande till deolika utbildningarna. På så sätt kan personlig överblick frånde sökandes sida erbjudas utan de risker för enåtercentralisering som andra organisatoriska lösningar ärförknippade med.Regering och riksdag bör avstå från närmare anvisningarom hur samarbetet universiteten och högskolorna emellanbör byggas upp. Ett samarbete som kommenderas fram harmindre förutsättningar att bli framgångsrikt än ett samarbetesom etableras till följd av eget intresse.I två hänseenden vill vi emellertid understryka betydelsenav att universiteten och högskolorna tillsammans finnerändamålsenliga lösningar, nämligen i sina viktigasterelationer med omvärlden. Det första av dessa gällerinformation till de sökande till högre utbildning. Vi finnerdet riktigt och viktigt att lärosätena konkurrerar medvarandra också med hjälp av intagningskrav. Dessa måsteemellertid vara lätt tillgängliga, liksom rimligt förutsebara avde sökande.Det andra området gäller universitetens och högskolornaskontinuerliga relationer såväl med skolan som med företagenoch den övriga arbetsmarknaden. En samverkan kring dessauppgifter tror vi att lärosätena har mycket att vinna på.Med en myndighetsstruktur enligt dessa principer kanVerket för högskoleservice gradvis avvecklas. Av VHSuppgifter är det, utöver de vi redan kommenterat, egentligenbara de internationellt inriktade området som kräverspeciella överväganden.Sverige står inför ett betydande behov av attinternationalisera viktiga delar av samhället. En snabbtökande rörlighet, inte minst till följd av medlemskapet iEuropeiska unionen, kommer att påverka bl. a. den högreutbildningen.Vi tror att det finns skäl att överväga en mer radikalutbyggnad av de internationella relationerna såväl inom denhögre utbildningen som forskningen. Tänkbart är att ensådan expansion kan ske genom att samla flera spriddaansvariga till en organisation medinternationliseringsfrågorna som huvuduppgift. a. finnsuppgifter inom VHS, CSN och SI som berörs av detta.I samma anda vill vi understryka betydelsen av attKanslersämbetet verkar i ett internationellt perspektiv, inteminst när det gäller kvalitetsgranskningen. Ämbetspaneleroch grupper bör regelmässigt ha internationellt deltagande.Den myndighetsstruktur som vi här har angivit riktlinjernaför koncentrerar den centrala statliga uppgiften tillkvalitetsfrågorna. I ett längre perspektiv vore det inteonaturligt om också dessa uppgifter överfördes tilluniversiteten och högskolorna själva. Ett samarbete mellandessa bör naturligen omfatta både statliga och privatalärosäten.Som vi tidigare framhållit bör regeringens förslag iproposition 1994/95:165 avvisas. Ett nytt förslag börutarbetas på grundval av de principer som vi har redovisat.Förslaget bör föreläggas i sådan tid att det kanbörja genomföras från halvårsskiftet 1996.I avvaktan på ett nytt förslag bör den hittillsvarandeorganisationen bibehållas.Vi finner det i detta sammanhang viktigt att understrykaatt bör vara kvar. Rådet tillkom 1990för att stimulera pedagogisk förnyelse i grundutbildningen.Under de år som funnits ha fleraspännande projekt genomförts för att utvecklaundervisningen inom grundutbildningen. Rådet fyller därfören viktig funktion i den pedagogiska förnyelsen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1994/95:165,2. att hos regeringen begär förslag tillmyndighetsorganisation på högskoleområdet i enlighet medvad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt Rådet för grundläggande högskoleutbildning skall varakvar i enlighet med vad som anförts i motionen.