mot · GI02Jo641 · 1995-01-25 00:00:00 — Kretslopp för hållbar utveckling Förena ekonomi och ekologiEn avgörande utmaning för det svenska samhället är attförena hållbar ekonomisk utveckling med miljöansvar. Enoffensiv miljöpolitik medverkar till hållbar ekonomisktillväxt och minskad arbetslöshet. står för enpolitik som förenar miljöansvar och hållbar ekonomiskutveckling. Det borde vara en självklarhet att denekonomiska utvecklingen inte får leda till att människorshälsa samt livsvillkoren för växter och djur hotas.Med inträde i regeringen blev miljönför första gången ett centralt område för regeringens arbete.Kretsloppsarbetet gav en helhetssyn för att skapa en hållbarutveckling. Miljöpolitiken lades om och miljöarbetetinriktades på mer förebyggande insatser.Samhällsplaneringen blev en integrerad del i denna politik.Åtgärder för att minska miljöskulden, införa skatteväxling,kretslopp och producentansvar är några begrepp som visarvilken inriktning medverkat till att ge miljöpolitiken.Den centerledda miljöpolitiken innebar ett skifte imiljöpolitiken som har fått stort genomslag. Mycket arbeteåterstår självfallet. Det är viktigt att både behålla kursen ochtempot. Den socialdemokratiska regeringensbudgetproposition och skrivelse 1994/95:120 gör oss oroadeöver regeringens låga ambition för miljöpolitiken.Regeringen raserarRegeringen genomför den största nedgraderingen hittillspå miljöområdet, ekonomiskt och idémässigt. viktiga uppgiften att förhindra detta.Regeringens nedskärningar drabbar framför allt sådanaområden som har långsiktigt stor betydelse, men som saknardet dagsaktuella skimret. Det gäller framför allt dengrundläggande forskningen på miljöområdet ochkalkningsverksamheten för att dämpa försurningsskadorna.Men också andra avgörande sektorer i dagens miljöarbetesom t.ex. stödet till drabbas hårt. Det ärförvånande eftersom det var ett av huvudnumren isocialdemokraternas angrepp på den tidigare regeringen. Påsamtliga dessa områden höjer anslagen.Miljöpolitiken är inget besparingsområde för centerpartiet.Avsaknaden av regeringens egna visioner blir särskilttydlig när det gäller kretslopp. Nytänkandet och detframgångsrika arbetet med riktlinjer för kretsloppsidéerna,som medverkade till i fyrklöverregeringen, har densocialdemokratiska regeringen inte förmått att utveckla.Arbetet med kretsloppsidéerna har avstannat.Kretsloppsprositionen, som fyrklöverregeringen lade fram,är en bra grund för ett fortsatt agerande, vilket centerpartietutvecklar i denna motion.Miljödepartementet har tappat kontrollen över sina egnaresurser, som istället förts över till andra departement. De fårdå mindre prägel av miljösatsningar än vad som var tänkt.Den socialdemokratiska regeringen har nedmonteratviktiga delar av miljöarbetet under den korta tid som förflutitsedan valet. Det gäller t.ex. tillbakadragandet av förslaget tillmiljöbalk, där kräver att den samlademiljöbalken ska föreligga så att den kan träda i kraft senastden . Det gäller avskaffandet avmiljövårdsberedningen som en samhällelig spjutspets påmiljöområdet. Den har fyllt en stor uppgift i relationen aktivaforskare, miljöorganisationer och regeringen. Genom att nurasera också de ekonomiska förutsättningarna för ettoffensivt miljöarbete så förpassas miljöfrågorna till den platslångt bak i ledet som de alltid haft i det socialdemokratiskasamhällsarbetet. måste förhindra detta.Miljöskulden måste minskaCenterpartiet anser att miljöarbetet både nationellt ochinternationellt skall inriktas på att minska miljöskulden. Etteffektivt sätt att minska miljöskulden är att användaproducentansvar och ekonomiska styrmedel, sommiljöavgifter och miljöskatter.En grön bruttonationalprodukt, gröna nationalräkenskaperoch miljöindex ska utvecklas. Samhället ska upphöra medatt ge subventioner till miljöförstörande verksamhet eller tillmiljöförstörande system.För vissa varor krävs starka ekonomiska styrmedel för atteffektivt få ner miljöpåverkan. vill införa en särskildmiljöram i statsbudgeten. Ramen fylls av miljöskatter påmiljöbelastande verksamhet och miljöfarliga produkter, somkemikalier, organiska lösningsmedel ochbekämpningsmedel. Om statens inkomster från miljöskattenpå en verksamhet eller en produkt skulle minska, blir detaktuellt att bredda miljöskattebasen.Centerpartiet förordar en skatteväxling, där sänkt skatt påarbete byts mot miljö- och energiskatter. Därigenomförbättras arbetets konkurrenskraft somsamhällsstrukturen förändras i miljövänlig riktning.Centerpartiet lägger i särskilda motioner fram förslag omdetta. Där föreslås bl.a:En särskild budgetram finansieradmed skatter på miljöbelastande verksamhet och miljöfarligaprodukter införs, till att börja med på cirka två miljarderkronor.En skatt på osorterat avfall införs. Förbränning ochdeponering av osorterat hushållsavfall ska upphöra.Förmånligare avskrivningsregler prövas för företagensmiljöinvesteringar.Lägre moms på miljömärkta produkterutreds.Hållbar utvecklingFN:s konferens om Miljö och utveckling (UNCED)innebar ett nytt synsätt i miljöarbetet. All mänskligverksamhet skall avpassas till en hållbar utveckling för attåstadkomma en god miljö. Uppdraget från finns iAgenda 21, handlingsprogrammet inför nästa århundrade,Riodeklarationen, med principer för miljöarbetet,Skogsprinciperna, en början på en internationellöverenskommelse om hållbart brukande av skogsresurserna,och konventionerna om Biologisk mångfald och Klimat somvar klara för undertecknande i . Därefter har som enuppföljning också en Ökenkonvention utarbetats.Dokumenten ligger till grund för en omfattande uppföljningoch förverkligande. Ingen konferens har fått sådan spridningi genomförandet som . Den förra regeringenbedrev ett intensivt arbete före och efter . Det gällernu att fullfölja uppdraget från i hela svenska samhälletoch i vårt internationella agerande.MiljöutrymmeTrots framgången med måste mankonstatera att det fanns stora brister i dokumenten när detgäller resursöverföringar till fattiga människor på vårtgemensamma jordklot. Det är därför allvarligt att också densvenska regeringen nu minskar både biståndet till defattigaste och stödet till Östeuropa.Det saknas en insikt om storleksordningen på deförändringar som krävs för att skapa mer jämbördigaförutsättningar att leva ett gott liv, globalt. Industriländernautgör av världens befolkning, men konsumerar avnaturresurserna. Den totala förbrukningen överskrider dethållbara och ojämlikheten har t.o.m. ökat efter Rio-konferensen.För ett fullföljande av intentionerna från FN:s konferensom miljö och utveckling (UNCED) är det angeläget att skapabedömningsgrunder för olika länders påverkan på miljön ochanvändning av naturresurser. Den internationellamiljöorganisationen Earth har utarbetat ettmått på fördelning av resurser, Miljöutrymme. Metoden somhar använts i ger en möjlighet att beräkna vadsom är hållbar utveckling och att ta hänsyn till en globalrättviseaspekt. Med ett sådant mått skapas förutsättningar föröversiktliga bedömningar av vilka förändringar som ärnödvändiga i det egna landet och på internationell nivå föratt skapa en rättvis och hållbar utveckling, dvs. en globalekohumanism.Metoden har tidigare fått ett initialt stöd frånMiljödepartementet. anser att det är viktigt attregeringen skapar ekonomiska förutsättningar inomkommittéanslaget att göra sådana bedömningar av detsvenska miljöutrymmet. Regeringen bör framlägga förslagtill om detta. Regeringen bör sedan isamband med miljöredovisningen ange åtgärder och resultatför att anpassa samhället till en sådan nivå iresursförbrukningen. Detta bör ges regeringen till känna.Lokal Agenda 21Ett av de viktigaste instrumenten på miljöområdet ärarbetet med lokala . Genom detta uppdrag frånRio, att varje kommun skall ha påbörjatutarbetandet av en lokal , skapades förutsättningarför ett helt nytt lokalt miljötänkande och helt nyaverksamhetsformer i kommunerna. I fyrklöverregeringenlade stor vikt vid arbetet med lokala Agenda 21.Miljövårdsberedningen ansvarade för ett offensivtengagemang och stöd från statens sida.Under sommaren 1994 inbjöd dåvarande miljöministern,, organisationer och myndigheter till bredmedverkan i uppföljningen i det svenska samhället av . Rådet kallades Forum och skulleförbereda agerande i Commission on SustainableDevelopment. Det första mötet skulle ta upp enrundabordsdiskussion om Hållbar konsumtion. Tyvärr socialdemokratiska regeringen inte heller fullföljt detta.Istället har det uppstått en förvirring om den centralaledningen av uppföljningen. Regeringen måste tydligt angeansvarig för uppföljningsarbetet. Detta bör ges regeringentill känna.Arbetet med lokala måste nu gå vidare.Engagemanget från de nya grupper som vuxit fram, inteminst , måste tas till vara. Ett sättär genom nationella rundabordssamråd kring de frågor sompå olika håll aktualiserats i arbetet med lokala Agenda 21.För att tankarna bakom de lokala ochformandet av ett kretsloppssamhälle ska kunna utvecklas börden praktiska omställningen underlättas. Ett antal kommuneri landet som själva så önskar bör ges möjligheter att friare,, fatta beslut om sådana förändringari den egna kommunen som ligger i linje med förslagen i denegna . De aktuella kommunerna bör bli en sortsfrikommuner med avseende på miljöplaneringen och denlokala . Detta bör ges regeringen till känna.KretsloppsutvecklingKretsloppsarbetet är det arbetssätt, som vi måste användaför att skapa en hållbar utveckling. Kretsloppsprincipeninnebär att naturresurser ska kunna användas, återanvändas,återvinnas eller slutligt tas om hand med minsta möjligaförbrukning och utan att naturen skadas. I det framtidakretsloppssamhället kan materialflödena inom samhälletläggas till de naturliga kretsloppen utan att orsakaoacceptabla miljöstörningar, ens på mycket lång sikt.Kretsloppsprincipen måste ligga till grund för framtidenssamhälle. Ett nytt kretsloppsanpassat samhälle är underutveckling. Nya livsmönster som är ekologiskt hållbara,socialt attraktiva och ekonomiskt livskraftiga är på väg att sedagens ljus. Insikten om ett sådant förändringsbehov ökar iallt vidare kretsar.Kretsloppsarbetet kan inte byggas genom direktivuppifrån. Samhället ska ange ramar och riktlinjer ochutforma styrmedel. Omställningen kan bara genomförasgenom ändrad inställning och ändrat beteende hossamhällets olika aktörer. Den insikten är grundbulten i enstrategi för ett kretsloppsanpassat samhälle. Detdecentraliserade synsättet har också varit en av orsakerna tillframgången med kretsloppsidéerna. Genom att människorsjälva får ta sitt ansvar som konsumenter och producenteroch själva finna de rätta lösningarna stimuleras människorskreativitet. Det har skapat en modern folkrörelse. Det harockså skapat något av en social samvaro i bostadsområdendär man källsorterar eller komposterar.En viktig uppgift i denna utveckling är att åstadkommamaterialkretslopp i samhället, dvs. att återanvända ochåtervinna naturresurser. Kretsloppsdelegationen har som enav sina uppgifter att ta fram förslag till hur arbetet medvarusektorn ska bedrivas. Successivt införs producentansvarpå olika varuområden. Uppdrag har också lagts ut till olikamyndigheter om att lämna förslag till begränsning avkloranvändningen och kartläggning av materialflödena isamhället. Nästa steg är att utforma producentansvar förolika materialslag, med början för plaster.Nu gäller det att gå vidare utifrån den grund som lades ikretsloppspropositionen och uppföljningen av den.Kretsloppsanpassning ska genomföras inom allasamhällsområden. Kommunikationerna måste bli energi-och materialsnåla med hjälp av bl.a. informationsteknik ochförnybara energislag. Människors krav på god livsmiljödriver fram utvecklingen för sunda hus och god närmiljö.Stad och land i samverkan skapar nya mönster förnärproduktion av livsmedel, odling och förädling avenergiråvaror och bioråvaror till industrin. Det sker också ettsamspel där städernas avfall blir till ny näring. Varjesamhällssektor måste kretsloppsanpassas. Det kräver ettgediget beslutsunderlag för att prioritera insatserna. Sverigehar goda förutsättningar att skapa modeller förkretsloppssamhället. Hög kunskapsnivå, engagerademänniskor och en lång tradition av samarbete med olikasamhällssektorer ger oss denna möjlighet. En god resursbasav förnybara råvaror och en lång tradition att förädlaexempelvis metaller ger oss möjlighet att utveckla dematerial och den materialhantering som krävs i framtiden.Centerpartiet anser att en kretsloppsinriktad miljöpolitik ären hävstång för att utveckla som industrination. Enoffensiv miljöpolitik innebär att svenska företag kan ta ökademarknadsandelar på den snabbt växande ''gröna''världsmarknaden. anger i en särskild motionförslag som underlättar kretsloppsinvesteringar för en grönmarknad.Det är nödvändigt att vårda och reparera i högreutsträckning. Det handlar om att värna arbetets värde.Kvalitet och omsorg måste stimuleras. Reparerandeverksamhet missgynnas av dagens skattesystem. Det ärnödvändigt att genomföra en skatteväxling som ocksåstimulerar en sådan tjänsteproduktion. Vad vi har anfört ominriktningen av kretsloppsarbetet bör ges regeringen tillkänna.ProducentansvarFör vissa varor är producentansvar den effektivastemetoden för kretsloppsanpassning. Producentansvar innebäratt producenten har ansvar för varorna även sedan de hartjänat ut. vill att producentansvar införssystematiskt för varor och produkter och föreslår att:Producentansvar införs för bilar senast 1996Producentansvar införs för byggvaror senast 1996Producentansvar införs för elektriska och elektroniskaprodukter som datorer senast 1996Producentansvar införsför plaster senast 1997Producentansvar införs för textilieroch möbler senast 1997När det gäller producentansvar för möbler och textilier ärdet viktigt att beakta den återanvändning som sker via''second handbutiker'' och sopvaruhus. Det kan också gällaandra varugrupper där begagnade varor saluförs.Producentansvar behövs för att producenten ska väljamiljövänliga och hållbara material så att återvinningen kanske i nya former.För att åstadkomma en förändring av sättet att produceraär det nödvändigt att prioritera enligt följande ordning:1. Materialåtervinning inkl. kompostering 4. Deponering på miljömässigt godtagbart sätt.Regeringen föreslår i budgetpropositionen attmaterialåtervinning inte ska innefatta kompostering samt attenergiutvinning är att föredra framför kompostering. Vianser inte att regeringens förslag innebär något miljöriktigtförtydligande. bör mot denna bakgrund avvisaregeringens förslag till prioriteringsordning.MiljömärkningArbetet med miljömärkningen måste gå vidare. Det ärviktigt att regeringen återkommer med förslag till nyorganisation för miljömärkningskommittén. Centerpartietanser att miljöorganisationerna, företagen ochdagligvaruhandeln ska ges ett större inflytande på bekostnadav branschorganisationerna. Märkningen måste ges en sådanutformning och inriktning att den underlättar och stimulerarval av energisnåla och kretsloppsanpassade produkter. Dettabör ges regeringen till känna.StandardiseringEtt av de viktigaste instrumenten för att skapa enkretsloppsanpassad produktion är införandet avgemensamma standarder. måste vara pådrivande idet internationella standardiseringsarbetet. ställsexempelvis krav på att vissa miljöfarliga ämnen ska ingå,istället för att krav på funktioner anges. bör tillsättaen särskild miljökommitté för att stärka miljökompetenseninom standardiseringsarbetet. Internationellt bör Sverigeverka för att miljökriterier utarbetas och läggs som ram förstandardiseringsarbetet. Detta bör ges regeringen till känna.Lagstiftning och avvecklingFör vissa ämnen och kemikalier krävs förbud för att kunnaavgifta kretsloppet. Det gäller främst ämnen som ärnaturfrämmande och med lång livslängd i naturen. För andraämnen krävs sådana samlade samhällsåtgärder, med ellerutan förbud, som leder till en avveckling. Det gäller t exanvändningen av PVC, polyvinylklorid. Förslag om dettaläggs fram i annan motion.Det fortsatta kretsloppsarbetet som redovisades i den s.k.kemikaliepropositionen 1993/94:163, måste fullföljas. I denunderstryks behovet av klara tillämpningsföreskrifter försubstitutionsprincipen, utbytesregeln. Det är viktigt attkommunerna får en tydlig uppbackning av regeringen ochKemikalieinspektionen i att tillämpa denna regel sominnebär att när bättre och miljövänliga alternativ finns skadessa användas. De små och medelstora företagen måste fåsärskilt stöd från myndigheter och kommuner att hanterakemikalier på ett bra sätt. Detta bör ges regeringen till känna.Kemikaliepropositionen innebär vidare bl.a. att:Användningen av amalgam avvecklas, för barn ochungdomar till och för vuxna till 1 januari 1997Användningen av kvicksilver avvecklasAnvändningen avblyhagel och bly i fiskesänken avvecklasUtsläppen avHFC- och FC-föreningar samt närbesläktade gaser till år2000 ska begränsas att motsvara högst avSveriges koldioxidutsläpp.Använd mera bioråvarorSveriges jordbruk ska bli världens renaste jordbruk. Jord-och skogsbruk ska användas som en resurs ikretsloppsarbetet, bl.a. för att producera råvaror till energi-och industriproduktion.Bioråvaruutredningen presenterade sittbetänkande Växande råvaror, SOU 1994:113. Utredningenföreslog avgifter på miljömässigt negativa produkter,utveckling av mätmetoder och miljöstandarder. Vidareföreslogs forskningssatsning och stöd till prototyp- ochdemonstrationsanläggningar m.m.Centerpartiet anser att kretsloppsanpassningen avjordbruket måste drivas vidare. Kretsloppen måste slutasmellan stad och land så att städernas restprodukter kan bli tillnäring i ett kretsloppsanpassat jordbruk. Jordbrukets uppgiftsom producent av bioråvaror måste ytterligare utvecklas.Eftersom jordbruket har en så central roll i kretsloppsarbetetanser vi att en särskild utredning bör tillsättas för att belysahur styrmedlen bör förändras för att gynna enkretsloppsanpassning av jordbruket. Detta bör gesregeringen till känna.Jordbruket måste sluta sina egna kretslopp och minska sinanvändning av handelsgödsel och bekämpningsmedel.Kadmiuminnehållet i handelsgödsel ska avvecklas senast år2000. Reglerna för hantering av stallgödsel bör skärpas.Rådgivning om hantering av gödsel, bekämpningsmedelsamt jordbearbetning intensifieras. Samhället ska genomökat stöd till ekologisk odling bidra till en sådan utveckling.Riksdagens mål att av arealen ska vara ekologisktodlad fullföljs. har i annat sammanhang lagtfram förslag om detta.Drivmedel för god miljöTrafikens avgaser hotar människors hälsa och fleraekosystem som har avgörande betydelse förkretsloppssamhället, som mark, skogar och sjöar.Kulturarvet hotas genom korrosion och erosion. Uppgiftenär därför att ersätta miljöskadliga bränslen med miljövänliga.Under den kommande mandatperioden måste en plan och entidtabell läggas fast för hur och när de fossila bränslena,bensin och diesel, ska kunna ersättas. Systemen förmiljöklassning av bränslen ska utvecklas och ekonomiskastyrmedel användas så att föreslagna tidtabeller och planerkan infrias.Kalifornienmodellen bör prövas. Modellen innebär attföretag som saluför bilar åläggs producentansvar där en vissdel av försäljningen ska utgöras av fordon som klararmiljöklasserna med högsta kravnivåer.Systemet medmiljöklasser bör utvecklas, bland annat genom att en särskildmiljöklass införs för en bred introduktion av vegetabiliskamotorbränslen, däribland etanol, metanol och rapsbaseradebränslen.Kaliforniensystemet med särskiltproducentansvar för bilar prövas.Bensinstationer ska varaskyldiga att tillhandahålla drivmedel med inblandning avetanol och metanol, med början i större städer.Samma metoder bör tillämpas som den i förordningen omblyfri bensin. Regeringen bör återkomma med förslag omdetta.Miljöanpassa trafikenTransportsektorns miljöeffekter måste komma alltmer ifokus för miljöarbetet. Det är nödvändigt att analyseraväginvesteringarnas betydelse för samhällsutvecklingenutifrån dagens krav på miljöhänsyn och resurshushållningoch nya möjligheter till kommunikation viainformationsteknologin. Investeringar på transportområdetmåste vara samhällsekonomiskt lönsamma och ej motverkamiljömålen.Den av socialdemokraterna nedlagdamiljövårdsberedningen utgav en rapport om Sambandetmellan väginvesteringar och samhällsutveckling -- enkunskapsöversikt MVB 1994:6. I den understryks att det ärviktigt att hålla isär effekter av helt olika karaktär närbeslutsfattare ska ta ställning till stora infrastrukturprojekt.Fyra viktiga aspekter på stora vägprojekt är:Samhällsekonomiska effekter för landet i dess helhetHurden regionala balansen påverkasLångsiktiga effekter påstadens eller landskapets karaktärMiljöeffekterTrafikplaneringen ska inriktas på att alla människors ochföretags transportbehov ska tillgodoses med minsta möjligaresursförbrukning och ett effektivt skydd för miljön. De olikatrafikslagen ska bära sina miljökostnader. Tydliga miljömålska fastställas för trafiksektorn och för varje trafikslag.Investeringar i motorvägar ska bedömas mot andra slagsväginvesteringar samt alternativen kollektivtrafik ochinformationsteknik.Centerpartiet anser att en fördjupad analys av sambandetmellan samhällsnyttan och investeringar i infrastruktur börgöras. Detta bör ges regeringen till känna.Centerpartiet anser vidare att:Inga subventioner ellerstatsgarantier ska ges till miljöstörande verksamhet ellerväginvesteringar.Kommunerna ska kunna införaträngselavgifter för att begränsa trafiken i tätorterna. Genomatt ta hjälp av modern teknik kan nu ''smarta'' och rättvisareavgiftssystem konstrueras.Tjänstebilsbeskattningen görsberoende av bilarnas miljöegenskaper, trafiksäkerhet ochrelateras till den årliga körsträckan. En ny modell förförmånsbeskattning bör utformas så att den som kör bilen fårkorrekt information om de kostnader som körningen orsakar.Den bör stimulera till minskat bilåkande och ökaincitamenten att välja miljövänligare bilar. Regeringen börlägga fram förslag till om en nytjänstebilsbeskattning.Fordonsskatten höjs för alla bilarutan katalysatorer.Krav på katalytisk rening införs påarbetsredskap.Miljöavgifter införs på sjöfarten.Flygetsmiljöskatter utvecklas, till exempel genom miljörelateradelandningsavgifter och miljöklassning av flygplan efterbuller.Förslag om detta läggs fram i annat sammanhang.ÖresundsbronCentern motsatte sig regeringens tillstånd att byggaÖresundsbron. Vår uppfattning är att det tillgängligabeslutsunderlaget borde lett fram till avslag i tillståndsfråganenligt såväl vattenlagen som naturresurslagen. Beslutet haröverklagats till regeringsrätten. Regeringsrätten har förklarattillståndet giltigt men det innebär inte att tillståndet behöverutnyttjas. Såväl miljömässiga, trafikpolitiska somekonomiska skäl talar emot att byggs. Det ärnödvändigt att få en samlad bild, ekonomiskt ochmiljömässigt, som även omfattar de svenskalandanläggningarna. Beslutsunderlaget har också storabrister när det gäller frågan om vilken trafikutveckling somkrävs för att projektet ska bli lönsamt och vilka miljöeffekterdet skulle ge. anser att en omförhandling avavtalet mellan och skall göras med siktepå att den fasta förbindelsen skall utgöras av en borradjärnvägstunnel. Detta bör ges regeringen till känna.Öster- och VästerledenCentern har under den gångna mandatperioden medverkattill att statsgarantier inte utlovats för Öster- och Västerledeni . De båda lederna innebär oacceptablaingrepp i oersättlig miljö. vill istället medverka tillökade resurser till kollektivtrafik, främst modern spårteknik,regionaltåg, bättre infartsparkeringar och miljömässigstyrning av trafiken, bl.a. med hjälp av avgifter. Centernanser att Öster- och Västerleden inte ska byggas. Detta börges regeringen till känna.Ställ om energisystemetSveriges framtida energisystem måste baseras på förnybarenergi som produceras över hela landet.