ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Fö339 · 1995-01-25 00:00:00 — Försvaret i måste vara så utformat att hela landetkan försvaras. Från olika håll har höjts rösterom starka bantningar av försvaret i södra har hotbilden mot förändrats genomdemokratiseringsprocessen i de gamla . Läget iRyssland och flera av de gamla ärfortfarande mycket osäkert. Ingen kan på länge än vågahävda att vägen till stabil demokrati är nådd. Vi kommertroligen att få uppleva åtskilliga ''konfliktungar'' inom detgamla territorium även framöver.Situationen i Jeltsins är mycketoviss, inte minst beroende av den senaste tidenshändelseutveckling i utbrytarstaten denna bakgrund kan vi i inte låta oss invaggasi en falsk föreställning om trygghet. Realismen bjuder ossdärför också att hävda behovet av ett starkt sydsvensktförsvar. I detta sydsvenska försvar utgör F10 i --som bas för luftförsvaret av -- medjaktförband, basförband, stridsledningsförband ochsambandsförband en mycket viktig länk.Under de senaste åren, inte minst inför försvarsbeslutet1992, fanns uttalade hot mot F10 och dess fortsatta existens.F10 spelar en viktig roll med nära kontakter till kontinenteni ett område med god infrastruktur i . Det är lättatt producera flygförband och att få folk genom närheten tilldet mesta i Sydsverige.35 Drakensystemet, som endast är kvar på F10, utgören viktig faktor också för att förbereda marken för enkommande eventuell export också av JAS till somredan har . sker utbildning av österrikiskapiloter i Drakensystemet just på F10. Även andra länder ärintresserade av JAS och har även försvarsministern givitsitt stöd för en framtida export av planet. Nästa utplaceringav JAS-divisionen måste ske i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om försvaret av .
mot · GI02Fö341 · 1995-01-25 00:00:00 — Alltsedan anlades av försvarsstrategiska skäl på grund av sitt centralaläge i har militär verksamhet och då särskilt marinsådan varit ett naturligt inslag i . Detta har gjort attdet civila och det militära samhället har gått hand i hand.Detta gäller även med ett mycket gott samarbetemellan den lokala militära ledningen och lokalbefolkningen.Med den starka anknytningen till militärens verksamhet iden blekingska kustlinjen har stora delar av södra hållits stängd för utländska medborgare pågrund av att den klassats som militärt skyddsområde. Underde senaste 30åren har dock de militära skyddsområdena minskat ganskamarkant i omfattning. Dock är fortfarande stora delar avKarlskronas skärgård och öarna Stärnö och Tärnö utanförKarlshamn stängda för utländska besökare.I , där det på 50år har försvunnit ca 6 000 arbetstillfällen på grund av nerdragningar dels inommarinen, dels på , håller man nu på med attvidareutveckla turistnäringen för att på något sätt kunnakompensera sig för alla de förlorade arbetstillfällena inomförsvaret och försvarsindustrin.Dessutom har utvecklatbetydande kommunikationer med omvärlden inte minstgenom ett antal färjeetableringar i . Färjetrafikfinns med i och i Lettland.Färjelinjen --är också på väg att bli enlänk i TEM (Trans European Motorway) som skall sträckasig mellan i söder och i norr. Detta sammantagetkommer att leda till betydande ökning i antal utländskabesökare i . Som tidigare nämnts är Blekingesskärgård södra enda skärgård och man kan frågasig om det är rimligt att hålla den stängd för alla de utländskaturister som besöker . I synnerhet det storaskyddsområdet i har en stor negativinverkan på turismen där. Det finaste kommunen har kan intevisas upp för alla. Skyddsområdet har bl.a. fått följandenegativa inverkningar på turismen.Mångabussresearrangörer väljer andra utflyktsmål än Karlskronaför att skärgården är stängd för utländska medborgare.Karlskronas skärgård är en av landets bästa sportfiskeplatser.Med sina många öar och vikar har ett mycketvarierat fiske med stor artrikedom. Det sydliga läget görockså att man kan fiska året om. Fiskeplatserna ärlättillgängliga och man får fiska fritt med handredskap ihavet. Från de bästa fiskeplatserna utestängs utländskamedborgare på grund av skyddsområdet.Varje år passerasUtklippan (skärgårdens sydöstra utpost) av tusentalsbåtturister som åker vidare på grund av att man uppleverKarlskronas skärgård som en stängd skärgård.Den nu lågakronkursen gör att nu är ett billigt turistmål, och denuppgång av utländsk turism som märks går i stora delarKarlskrona förbi på grund av skyddsområdet då utlänningarej får vistas där.Det är alltså av yttersta vikt för att man ytterligareser över och förminskar skyddsområdenas storlek så att vikan få visa upp vackraste skärgård även förutländska turister. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om militära skyddsområden i Blekingeskärgård.
mot · GI02Fö342 · 1995-01-25 00:00:00 — Det militära försvaret har minskatsin organisation med påföljd att många anställda har förloratsina jobb, såväl civil som militär personal. har medsitt strategiska läge nu möjligheter att utveckla verksamheteninom olika områden med den militära organisationen somgrund.Blekinge flygflottilj F 17 och Marinens 13:ehelikopterdivision på deltar på ett föredömligt sätti räddningstjänsten. Denna verksamhet kan utvecklasytterligare, inte minst inom området att släcka bränder tillsjöss och detta då i samarbete med de civilaräddningskårerna i länet. Sådana s.k. RITS-styrkor finns t.ex. i , och i . Hela denlånga kuststräckan mellan och saknar enutbildad RITS-styrka. har som uppdrag attföreslå en styrka till i . Vi vill peka på det utmärktageografiska läge intill som har. Det börockså nämnas att samarbetet fungerar bra mellan deinblandade i och viss samträning sker redan i dag.Marinens strategiska läge i utgör en braplattform för en vidareutveckling bl.a. på det civilahumanitära området. Där utgör fort en bra platstill att bedriva utbildning på. Det finns många möjlighetert.ex. till att använda amfibiekompanierna i det framtidabiståndsarbetet till att transportera livsmedel och andraförnödenheter till krisdrabbade områden.Vi är övertygade om att det finns en mängd olikautvecklingsmöjligheter som måste prövas i första hand.Dessa möjligheter kan skapa arbetstillfällen somvi hjälper människor i nöd.Vi vill starkt understryka vad regeringen anför ipropositionen om YS2000, det nya ytstridsfartyget sommarinen behöver. Det är viktigt att det fartyget byggs vidKarlskronavarvet. Det är viktigt att upprätthålla den tekniskakompetensen vid varvet. Som en nation med mycket vattenrunt om oss skall vi även kunna utveckla ochbygga våra fartyg. För att underlätta möjligheternatill en beställning av ett nytt stridsfartyg måste marinen ochförsvarsindustrin göra de nödvändiga rationaliseringar sombehövs så att det går att frigöra resurser till nybeställningar.Det går inte att bedriva verksamhet så utsprittsom , utan en koncentration är nödvändig. Ansvaret föratt kunna behålla kompetensen på varvsindustrin vilar tungtsåväl på marinledningen som på försvarsindustrin. Beslut idenna viktiga fråga måste komma utan något dröjsmål. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de möjligheter till utveckling somfinns inom försvaret i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att möjligt avkräva beskedfrån marinen och från försvarsindustrin om deras vilja tillrationaliseringar.
mot · GI02Fö343 · 1995-01-25 00:00:00 — FN-soldater i civilt fredsarbete har skickat styrkor på FN-uppdragtill flera konfliktområden, nu senast till Bosnien. Syftet harfrämst varit fredsbevarande, skydd och översyn.Att vara soldat innebär att man är en liten del av ett stortmaskineri, med stenhård underkastelse och lydnad gentemotbefälen. Med tanke på dessa arbetsomständigheter samt dehemskheter som en FN-soldat upplever i krigssituation,måste man verka för att de när de upphör sin tjänstgöringuppfattar sig själva som värdefulla individer och inte som enanonym del av en beväpnad grupp.Situationen för FN-soldaterna när de kommit hem är svår.De bär ofta på krigsminnen och möter arbetslöshet ochutanförskap. Studier i har visat att mottagandet avFN-soldater inte på långa vägar räcker till för att de skakunna integrera sig i samhället på nytt och dessutom månågorlunda bra.Att ta emot de hemvändande soldaterna världen över på ettbra sätt är ett problem. När självkänslan till viss del sitteri uppdraget att agera med vapen och lyda under en militärorganistation, kan konflikter uppstå med det civila samhället.Exempel är Vietnamsoldaterna i , de sovjetiskaAfghanistansoldaterna m.m. För att en liknande situationinte ska uppstå i bör de hemvändande soldaternamötas på ett sätt som gör att de kan använda sina erfarenheterpå ett konstruktivt sätt både för det civila samhället ochindividen.Vi föreslår ett frivilligt samarbetsprogram med debefintliga fredsorganisationerna i samt inrättande avspeciella ''efteruppdragsplatser'' på arbetsplatser där de kanfå ta del av andra villkor än krigets och få ansvarsfullauppgifter och integrera sig. På exempelvis dagis och skolorkan de dessutom få en fredsfostrande verkan och jämna utkönsskillnaderna som ofta råder på de arbetsplatserna. Syftetär, förutom att integrera soldaterna i det civila samhället, attomvända militärt arbete till civilt fredsarbete. Med tanke påden våldsromantik som spritt sig i kan den motbild som de hemkomna FN-soldaterna kange vara ett betydelsefullt bidrag i kampen motvåldsförhärligande, vapendyrkan och brist på empati.Vi föreslår även att de soldater som direkt får arbete ellerstudieplats efter hemvändandet uppmanas att delta i delar avprogrammet med fortsatt civilt fredsarbete på hemmaplan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprättandet av ett frivilligtintegrationsprogram för hemkomna FN-soldater i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att upprätta ett samarbetsprogrammellan civila fredsorganisationer och de f.d. FN-soldaterna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta efteruppdragsplatser tillde f.d. FN-soldaterna,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att använda de f.d. FN-soldaternaserfarenheter på ett konstruktivt sätt mot våld i samhället.
mot · GI02Fö344 · 1995-01-25 00:00:00 — Inköp av mark för militärt bruk Stoppa planerna på att göra om skånsk kulturbygd tillmilitärt övningsområde!Kostnaderna för försvaret av vårt land handlar om drygt 40miljarder kronor per budgetår.Trots försvarets hårda besparingskrav finns det planer påatt i Hässleholmstrakten utvidga P2:s storaområde med ytterligare ca till övningsområde.Frågan har varit uppe i kommunens översiktsplan ochpreliminärt godkänts. Priset sägs röra sig om kanske 100miljoner kronor. Skälet sägs vara att dyrt inköptastridsvagnar inte kan användas på så ''små'' ytor som det P2i dag har tillgång till.Det område som diskuteras för militära ändamål utgörsav gammal kulturbygd, med värdefull jordbruksmark ochrekreationsområden. Bl.a. finns inom området somrestauerats för 50 miljoner. kyrka, som uppfördes på1100-talet, skulle komma att ligga precis vid gränsen tillövningsområdet. Det nu aktuella området kommer att liggaendast hundratalet meter från samhälle med drygt 3 000 invånare och samhälle med ca 1 000 invånare. Därutöver finns ett flertal mindre orter,däribland Skyrups samhälle med ca 150 invånare, vilket heltskulle omgärdas av övningsfältet. En tänkbar konsekvens avatt utvidga övningsfältet är att få människor vill flytta till deorter som är belägna inom eller i närheten av övningsfältet.Med tanke på företag verksamma i bygden är en sådanutveckling inte önskvärd. Utvecklingen på det sociala ochkulturella området befrämjas knappast heller.Miljökonsekvenserna av en omvandling till militärtövningsområde har över huvud taget inte utretts. Enligtlänsstyrelsens svar till kommunens översiktsplan har alltidmilitära intressen företräde framför andra samhällsintressenom dessa står mot varandra.Självklart har lokalbefolkningen engagerat sig starkt motförsvarets planer. Befolkningen har kunnat se hur byggnaderoch mark förstörts inom det område P2 disponerar somövningsfält . Men frågan är inte bara lokalt viktig, denär av principiell betydelse för hela landet. Ytterligare markbör inte tas i anspråk för militärt bruk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skrinlägga planerna på inköp avmark i Hässleholmsområdet för militärt bruk.
mot · GI02Fö403 · 1995-01-25 00:00:00 — , som i omsätter cirka 4miljarder kr , finansieras i huvudsak medkommunalskatter. Detta bör omprövas av flera skäl.Det finns orättvisor mellan kommunerna. Vissaverksamheter orsakar kostnader utan att bidra tillkommunalskatten. Exempelvis blir räddningstjänsten extrakostsam för kommuner med många fritidshus och mångaturister, såsom och Malung.Även glesbefolkade kommuner med långsträcktatrafikleder med mycket genomfartstrafik blir särskiltdrabbade av höga kostnader för den kommunalaräddningstjänsten. Kostnaderna för insatser vid trafikolyckorblir stora räknat per kommuninvånare. Kommuner med storaindustrier som har särskilt riskfylld verksamhet måste ocksågöra osedvanligt stora satsningar på sin räddningstjänst.Det finns också naturliga faktorer som ger stora skillnaderi kostnader, såsom stor benägenhet för skogsbränder samtstora avstånd, dvs. glesbygd.Olika möjligheter att skapa större rättvisa och störreeffektivitet finns.Lagstiftningen kan ändras så att kommunerna tillåts ta utavgifter som lämpligen bör vara relaterade till olika risker.Därigenom skulle det exempelvis bli lönsamt för en industriatt förbättra sitt eget skydd så att risken för kostsammaolyckor minskade. Det skulle bli mer effektivt sett i etthelhetsperspektiv.Både för fritidshus och permanentbostäder skullekommunerna kunna ta ut avgifter som är relaterade tillsannolika kostnader för räddningstjänsten.Det kan också tas beslut om en statlig avgift som tas ut isamband med bilskatten, så att staten enligt vissa schablonerbetalar kommunerna för räddningstjänsten för vägtrafiken.Räddningstjänstens finansieringssystem bör förändras såatt orättvisorna mellan kommuner med olika förutsättningarminskar och så att det stimulerar till åtgärder som på ettoptimalt sätt förebygger insatser från räddningstjänsten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att omprövaräddningstjänstens finansiering så att orättvisorna mellankommunerna minskar och så att olyckor förebyggs på etteffektivt sätt.
mot · GI02Fö601 · 1995-01-25 00:00:00 — är en sentida efterföljare till tullenskustroddare. Den bevakning man bedriver med radar ochpatrullbåtar görs parallellt med marinens. Marinen kandelegera polisiära uppgifter -- på sammasätt som för flygvapnet vad gäller luftrummet. Därmed skulleKustbevakningen kunna avvecklas med betydanderationaliseringsvinst, som nuvarande osäkerhet omvem som gör vad -- särskilt i räddningssammanhang -- skulleförsvinna.Den nu sittande utredningen kring sjöbevakningen bör fåtilläggsdirektiv att utreda en sådan avveckling avKustbevakningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om .
mot · GI02Fö602 · 1995-01-25 00:00:00 — har ansvaret för miljöskyddet till havsoch i kustfarvattnet. anslår pengar så attkustbevakningen skall kunna hålla en godtagbar beredskapför insatser vid oljeutsläpp eller när annat miljöhot uppstårtill havs eller i skärgårdsområdet.Kustbevakningen skall ha sådan beredskap att de kan varapå plats med ett kvalificeratmiljöskyddsfartyg och påbörja bekämpningen.Det finns 12 sådana fartyg längst svenska kusten. Påkustavsnittet norr om vilket utgör 1/3 av densvenska kuststräckan är endast två av dessa fartygstationerade. Det ena fartyget är placerat i och detandra i Umeå.Umeåfartyget kommer att lånas ut till för attsedan omplaceras till Kalmarområdet. 1/3 av landets kustkommer då endast att ha ett kvalificerat miljöskyddsfartygoch de övriga 2/3 av kusten 11 fartyg.Visserligen är det inte lika stor sjöfart norr om ,med det viktiga vid miljökatastrofer till sjöss är insatstiden.Närheten mellan miljöskyddsfartygen i sydligafarvatten ger acceptabla insatstider medan insatstid ochgångavstånd i norra regionen blir helt oacceptabel.Gångtiden för det återstående fartyget som kommer att varastationerat i kommer att bli om detinträffar en olycka som kräver kvalificerade insatser i dennordligaste delen av kusten.Sverige har även ett avtal med om ömsesidig hjälpvid större operationer då egna resurser ej räcker till. Om desvenska miljöskyddsresurserna utarmas i kommer det inte att bli möjligt att uppfylla dessaförpliktelser på ett godtagbart sätt.Miljöpartiet de Gröna anser att det är viktigt attupprätthålla ett acceptabelt miljöskydd i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det även fortsättningsvis skallfinnas två kvalificerade miljöskyddsfartyg stationerade norrom .
mot · GI02Fö603 · 1995-01-25 00:00:00 — Bygg upp en multinationell övervakning av frånen samordnad kontroll- och ledningscentral. En sådan åtgärdskulle förbättra samarbetet mellan ochsannolikt få till följd att den säkerhetspolitiska osäker- heteni minskar.Gotland -- i centrum av -- är den naturliga ochsjälvklara platsen för lokaliseringen av en sådan central. Denationella och etniska spänningarna till följd av de snabbamaktpolitiska förhållandena skapar naturligt en storosäkerhet i området. Denna osäkerhet och spänning kan fåkonsekvenser av såväl militärpolitisk art som konsekvenserför miljön och för bekämpandet av olika former av olagligaaktiviteter inom området.Gotlands geografiska läge -- mitt i -- medför attlänet direkt påverkas av förändringar i de rådandestrukturerna inom . Med detta sombakgrund är det angeläget att regeringen låter utreda vilkamöjligheter som finns för att finns en snar lösning på aktuellaproblemställningar.Förutsättningarna och intresset för att skapa ett ''fredenshav'' har aldrig i historisk tid varit bättre än . Det är därförangeläget att pröva alla modeller som kan medverka till attfreden och samverkan mellan Östersjöstaterna förstärks ochbevaras på lång sikt. I flera säkerhetspolitiska bedömningarhar uppmärksammats den ökande osäkerheten iÖstersjöområdet och förslagen till åtgärder är flera. En avforskarna vid har bland annatföreslagit just en kontroll- och ledningscentral placerad påGotland. En väl fungerande samordnad multinationellövervakning av skulle sannolikt radikaltminska riskerna för oönskade följdeffekter av den rådandeosäkerheten och spänningen.Förutom de rent säkerhetspolitiska skälen föreligger ettantal betydelsefulla civila skäl, till exempel samordning avsjöräddning, miljöräddningstjänst till havs,fiskeövervakning, havsforskning, övervakning av smugglingav flyktingar, vapen, narkotika och andra farliga ämnen samtden ökande fartygs- och turisttrafiken.Gotland har i detta sammanhang, tack vare ett mycket brasamarbete mellan olika myndigheter och funktioner, godaförutsättningar att utifrån en samordnad multinationellövervakningscentral bygga upp en effektiv kontroll ochövervakning av . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att låta utredaförutsättningarna för en multinationell övervakningscentralplacerad på .
mot · GI02Fö604 · 1995-01-25 00:00:00 — Organisationen av svenska räddningsinsatser I samband med omfattande olyckor krävs ett flertal avsamhällets räddningstjänstorganisationer engageras. Viddessa tillfällen kan man alltid konstatera följande:Samhällets totala resurser för räddningstjänst är på de flestahåll tillräckliga.Beredskapen är i allmänhettillfredsställande.Varje respektiveräddningstjänstorganisation har, inom den egnaorganisationen, god beredskap i form av utbildning,beredskapsplaner, bemanning m.m.Samordningen mellande olika organisationerna fungerar sällan friktionsfritt, vilketmedför att resurserna inte alltid utnyttjas optimalt.Den delvis bristande samordningen mellanorganisationerna beror sannolikt bl.a. på, att varjeorganisation internt utbildar personal, utarbetaråtgärdsplaner, utvecklar rutiner, utan någon nämnvärdsamverkan med angränsande organisationer.Detta i sin tur kan härledas ur den något splittrade bildenbeträffande huvudmannaskapet för respektiveräddningstjänstorganisation.Sjöräddning --SjöfartsverketFlygräddning -- LuftfartsverketFjällräddning -- PolisenMiljöräddning till sjöss --KustbevakningenEfterforskning av försvunna i land --PolisenBrandförsvar och övrig räddningstjänst i land --(övergripande tillsynsansvar;/RSV)Regionalt samordningsansvar förambulans och sjukvårdsresurser -- SOS Alarmering ABKärnkraftsolyckor -- LänsstyrelsernaEtt sätt att förbättra samordningen mellan de olika delarnaav räddningstjänst vore att samla samtliga organisationer påoperativ nivå under ett gemensamt huvudansvar.Härigenom uppnår man konsistenta rutiner ochåtgärdsplaner, samordnad utbildning m.m. vilket skulleskapa förutsättningar att undanröja många av de ömsesidigaoklarheter som uppstår mellan de olika operativa enheterna.Ett steg i denna riktning har redan tagits av (), med den gemensamma utbildningen''HRK'' (Högre Räddningstjänst-Kurs).SRV har främst haft kompetens och kunnande inomde kommunala räddningstjänsten, men har i samband meddetta utbildningsansvar utvecklat ett brett kunnande ävenbeträffande den statliga räddningstjänsten.Den mest naturliga lösningen vore att gå vidare, ochöverföra samordningsansvaret för alla räddningsinsatser tillRSR. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att huvudansvaret för allaräddningsinsatser i överförs till .
mot · GI02Fö701 · 1995-01-25 00:00:00 — beslutade att larmsystemet runt desvenska kärnkraftverken skulle byggas ut. Dels skulle defasta ljudsändarna utomhus kompletteras, dels skulle ettinomhuslarm i form av en särskild ringsignal på telefoninföras.Förutsättningarna har därefter ändrats. Övergången till dets.k. AXE-systemet har gjort att möjligheten att larma viatelefonnätet successivt försvunnit och ersatts med utdelningav RDS-apparater () till berörda hushåll.RDS-systemet, som vid börjadeanvändas , har inte fungerat tillfredsställande. Delarmprov som gjorts har avslöjat såväl administrativa somtekniska och praktiska problem. Också i övrigt har systemetmed RDS-apparater visat sig ha stora brister med bl.a.upprepade falsklarm. Även om en del av de problem somuppstått kan betraktas som ''barnsjukdomar'' är detuppenbart att åtgärder nu måste till för att larmet ska blitillförlitligt. De boende i den inre beredskapszonen har rätttill ett väl fungerande system som man känner förtroende för.De närboendes tilltro till det nuvarande varningslarmet är idet närmaste obefintligt.Också den lokala säkerhetsnämnden vid ärmycket kritisk och kräver kraftfulla åtgärder för att kommatill rätta med situationen. Såväl som VattenfallAB, , var redan från början tveksamma till systemet.Enligt min uppfattning måste snabba åtgärder vidtas så attsystemet fungerar och allmänheten kan känna förtroende fördet. I första hand bör det ske genom att RDS-systemetsnarast kompletteras med en utbyggnad av tyfonlarmet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om snabba åtgärder för att förbättralarmsituationen i närområdet kring .