mot · GI02Ub624 · 1995-01-25 00:00:00 — Högre utbildning och forskning SammanfattningFolkpartiet liberalerna föreslår bl a:att planering inledsför 4 nya universitet år 2010300 nya doktorandtjänster40 000 platser inom sommaruniversitet4 000 platser inomhumanistisk, samhällsvetenskaplig och juridisk utbildning1 500 nya årsstudieplatser inom naturvetenskaplig ochteknisk utbildningHögre per capita-ersättning genom enannan besparingsprofil på grundutbildningenkvalitetspremien bibehållsatt grundutbildningsrådetbibehållsatt bibehållsatt barntillägget i svuxoch svuxa bibehållsatt förslaget om NT-arvode avstyrksatt förslaget om basårsstipendier avstyrksatt allbasårsutbildning förläggs till komvuxatt förslaget omstudiestöd till YTH-utbildningen avstyrksatt det generellabesparingskravet skall gälla även för folkbildningen 1. InledningBetydelsen av högre utbildning och forskning blir allttydligare och kunskap en allt viktigare faktor för länderskonkurrenskraft och därmed för befolkningens möjligheteratt öka eller behålla välfärdssystem. Ett lands traditionellafaktorer såsom råvaror och andra av naturen givna faktorerspelar en allt mindre roll för konkurrenskraften.Högskolan möter unga människor i ett skede av livet då defortfarande är öppna och påverkbara i vid mening.Högskolan bör förmedla attityder och värderingar somskapar ansvarstagande medborgare. Vår önskan är attstudenterna skall lämna högskolan med kunskaper av högstakvalitet och en lust att lära vidare. De bör också få med sigen humanistisk människosyn, civilkurage och en vilja tillnationellt och globalt ansvarstagande.Genom internationalisering och informationsteknologinsgenombrott förändras de villkor som gällt förSverige som kunskapsnation. Ett samhälle under snabb ochständig förändring ställer delvis nya krav på medborgarna.När kunskapsmassan växer mycket snabbt blir förmågan attständigt lära än viktigare. kunskaper och förmågan attlära nytt, kommer därmed att bli honnörsord . Engenerellt hög utbildningsnivå i samhället blir ettgrundläggande krav på ett land som vill värna om sinkonkurrenskraft och bevara och utveckla sitt välstånd.Utbildningen av akademiker är en avgörande faktor för attvårt land skall kunna hävda sig i den kunskapskrävandeframtiden. I har vi generellt sett en relativt välutbildad arbetskraft. Ett problem är dock att för få studenteri dag satsar på längre utbildningar liksom attexaminationsfrekvensen inte är tillräcklig. Det senare gäller isynnerhet tekniker, naturvetare och forskarstuderande. Dettariskerar att successivt leda till en försämradutbildningsstandard om inte effektiva motåtgärder sätts in.Även internationella jämförelser visar på behovet av attytterligare stärka utbildningsnivån. Om man till utbildningenvid universitet och högskolor lägger annan eftergymnasialutbildning uppgår den andel av varje ungdomsgenerationsom i påbörjar någon form av eftergymnasialutbildning till . I och ärdet 50--av ungdomskullarna sompåbörjar någon form av college- eller universitetsutbildning.Enligt uppgifter från kommer nivåer som dessa attetableras som normala även i andra länder inom en intealltför avlägsen framtid. Då måste även finnas medbland dem.Sedan 1991 har det skett en kraftig expansion av antaletplatser inom den högre utbildningen. Den högreutbildningen har byggts ut med cirka 30 procent.Årsstudieplatserna ökar från ca 142 000 till 190 000 vid1990-talets mitt. Det är en snabbare utbyggnad än någotannat land . Åtgärder har också vidtagits föratt öka examinationsfrekvensen och antalet disputerade.Antalet studieplatser har emellertid inte ökat i den takt sommotsvaras av antalet sökande. Det har med andra ord blivitsvårare att komma in på högskolan.2. Grundläggande högskoleutbildning 2.1 Satsning på fler högskoleplatserFolkpartiet liberalerna bedömer att det är nödvändigt attfortsätta ökningen av antalet utbildningsplatser. börmålet vara att den postgymnasiala utbildningen etablerassom en ''normalnivå'', i betydelsen att avdem som går ut gymnasiet fortsätter på universitet ochhögskola. En sådan omvandling av den högre utbildningenskulle givetvis ställa nya krav på dagensutbildningsinstitutioner.Vi välkomnar därför regeringens förslag om nya platser tillden högre utbildningen. Vi anser dock att det saknas enlångsiktig strategi och planering för denna utbyggnad.Regeringens förslag om nya platser ger en betydande ettårs-''puckel'' inom högskolans grundutbildningar. Detta främjarinte högskolornas möjlighet till planering ochframförhållning med ett kvalitetstänkande i centrum.2.1.1 SommaruniversitetSommaruniversitet är en bra utbildningsform. Det är ettutmärkt sätt att utnyttja högskolans resurser för att flerstudenter skall få tillgång till högre utbildning. Det ger ävende studenter som så önskar en möjlighet att läsa in en examenunder . Det ger också den enskilde möjlighet attanvända sina somrar till att på ett långsiktigt sätt vidare- ochfortbilda sig. ger det många människor enmeningsfull sysselsättning , inteminst för de studenter som annars skulle varit arbetslösa.Vi föreslår därför, till skillnad från regeringen, attsommaruniversitet blir en permanent form av utbildning ochatt 20 000 platser inrättas inte bara utanäven under sommaren 1996.Detta bör ge regeringen till känna.2.1.2 4 000 nya platser inom humanistisk,samhällsvetenskaplig och juridisk utbildningEn mer genomtänkt strategi bör ligga till grund försatsningen inom humanistisk, samhällsvetenskaplig ochjuridisk utbildning. Vi föreslår därför att de 4 000 studentersom efter höstens riksdagsbeslut skall påbörja sina studier nuunder våren -95 skall kunna fortsätta läsa ytterligare undertre terminer och på så sätt nå en högskoleexamen i slutet påhösten -96.2.1.3 SpråkutbildningInternationaliseringen i samhället ökar behovet avmänniskor som talar flera språk, både inom arbetslivet ochpå fritiden.En satsning på 1 000 nya platser inom språkutbildningunder är därför välkommen.2.1.4 En långsiktig satsning på naturvetenskap och teknikVad gäller satsningen på fler platser inomnaturvetenskaplig och teknisk utbildning har vi en delvisannan syn än regeringen. Vi menar att det är av stor vikt attvi kan öka andelen utexaminerade ingenjörer i . Inteminst då en ny brist spås på arbetsmarknaden inom en snarframtid. Tillflödet av tekniker och naturvetare är fortfarandealltför lågt i vårt land, jämfört med de flesta andra . Ur rekryteringssynpunkt bör man öka antalet platsersuccessivt eftersom högskolorna på många håll fortfarandehar svårt att fylla sina platser.Vi vill därför inrätta 1 500 nya årsstudieplatser på dessautbildningar . Detta skapar en rimligutbyggnad av dessa utbildningar. Det ger samtidigthögskolorna en möjlighet att behålla kvaliteten påutbildningarna, framför allt med avseende på tillgång tillkvalificerade lärare, storlek på föreläsningsgrupper ochtillgång och möjlighet till laborationsövningar.Vi anser att samma antagningkrav skall gälla för dessaplatser som för andra men naturligtvis är det positivt om mankan locka fler med längre arbetslivserfarenhet.NT-arvodet avvisas av liberalerna. Vi menar attsamma studiefinansiella villkor måste gälla för alla somstuderar på högre utbildning. Det är varken rimligt ellerpsykologiskt klokt att ha studenter med helt olikastudievillkor i samma utbildning.Detta bör ge regeringen till känna.2.2 Kvalitet och kvalitetsutvecklingDet är oerhört viktigt att uppmärksamma vikten av kvalitetoch kvalitetsutveckling inom grundutbildningen. Det gälleralltid men i synnerhet nu då vi ökar antalet studenter på sättsom gjorts. Under den föregåendemandatperioden var vi med och satsade åtskilligt på kvalitetoch kvalitetssäkring. Den s.k. kvalitetspremien inomresursfördelningssystemet var en sådan åtgärd. Regeringenföreslår nu att kvalitetspremien inte införs. Fokpartietliberalerna avvisar detta förslag.2.2.1 KvalitetspremienKvalitetspremien är en komponent i det nyaresursfördelningssystemet för högskolorna. Den skallfungera som en garant för högskolornas fortsatta strävanefter högre kvalitet och bör därför behållas. Vi menar attpremien är ett bra sätt att stimulera universitet och högskoloratt själva ta ansvar för att utveckla kvaliteten på utbildningen.Att stimulera till utvärderingsbarakvalitetsutvecklingssystem gynnar studenterna och derasinflytande över utbildningen. Vi menar att det nyaresursfördelningssystemet skall ses som en helhet i vilkenpremien ingår. Hela resursfördelningssystemet borde därförfå en chans att fungera innan den socialdemokratiskaregeringen dömer ut delar av det. bör därför avslåregeringens förslag att avveckla kvalitetspremien.2.2.2 Lärarnas kompetensutvecklingI en organisation som ägnar sig åt kunskapsutveckling ären ständig kompetensutveckling hos lärarna helt avgörandeför kvaliteten på högskolans utbildning. Varje högskolaborde därför ha ett program för lärarnaskompetensutveckling. I detta sammanhang bör även lärarnastillgång till väl utrustade traditionella bibliotek ochdatabaser -- virtuella bibliotek -- och framför alltdatorer nämnas. Lärarna måste ges möjlighet att genomutbildning få kunskap om den nya informationsteknologinoch därmed bli bättre på att ta vara på denna möjlighet iundervisningen. Detta är en viktig uppgift för Rådet förgrundläggande högskoleutbildning att prioritera.Åtskilligt gjordes under den föregående mandatperiodenför att utveckla lärarnas kompetens inom högskolan. Särskiltviktig var satsningen på att höja lärarnas vetenskapligakompetens. Totalt avsatte den förra regeringen 270 miljonerkr för att ge lärare en möjlighet till forskarutbildning ochforskning. liberalerna menar att denna form avsatsning på lärarnas kompetens måste fullföljas. Vi avvisardärför regeringens förslag om att medel som anslagits förforskarutbildning av lärare förs över till universitet ochhögskolor med fakultetsorganisation.Medlen var framför allt avsedda för icke disputerade lärarevid de nya högskolorna vilka saknar fasta fakultetsanslag.Detta bör ge regeringen till känna.2.2.3 Rådet för grundläggande högskoleutbildningFolkpartiet liberalerna anser att det är mycket olyckligt attregeringen i sitt budgetförslag aviserar neddragningar påanslaget till Rådet för grundläggande högskoleutbildningoch föreslår en avveckling av verksamheten till 1998.Grundutbildningsrådet inrättades 1992 på förslag av dens.k. ''Grundbulten''. Rådet skall medverka till att bl.a.utveckla den akademiska pedagogiken och göra den bättreanpassad till studenternas behov och förväntningar inomgrundutbildningarna. Därigenom kan Rådet också bidra tillatt höja grundutbildningarnas och deras lärares status inomden akademiska världen. Rådet har utvärderats avinternationell expertis och fått en positiv bedömning.Det är viktigt att den självständiga verksamhet som Rådetbedriver kan behållas. Rådet delar ut ca 15 miljoner krtill projekt för att utveckla grundutbildningen. Rådet bidrardärmed till att duktiga lärare kan få stöd och erkännande ochutvecklas i sin roll som lärare. Vi anser att de grundläggandehögskoleutbildningarna skall ha ett självständigtforskningsråd för utveckling av pedagogik och metodik.Vi utgår även från att regeringen fullföljer riksdagensbeslut om att avsätta motsvarande till Rådetunder budgetåren 95/96 och 96/97 för särskilda insatser inomjämställdhetsområdet. Detta förslag ingick i dettiopunktsprogram för jämställdhet som antagit förhögskolan. Vad som ovan anförts angående rådet förgrundläggande högskoleutbildning vill vi att gerregeringen till känna.2.3 Mindre och medelstora högskolor -- de nyahögskolornaDe nya högskolorna har successivt getts ökade uppgifteroch därmed ökat ansvar för landets kompetensbehov.Framför allt när det gäller grundutbildningen och denkontinuerliga kompetensutvecklingen. Många av de nyahögskoleplatser som vi föreslår bör de nya högskolorna få taansvar för. De nya högskolorna erbjuder både ungdomar ochäldre utanför de traditionella universitetsorterna tillgång tillhögre utbildning. Det finns undersökningar som visar attnärheten till högre studier är viktig inte minst för ungdomarfrån studieovan hemmiljö. De nya högskolorna fungerar somnav/motor i sin region och har väl utvecklade kanaler tillbefolkningen. De fungerar som kunskapscentra förvidareutbildning och fortbildning i ömsesidighet medomgivningen. Företag och myndigheter i regionen fårtillgång till tillämpad forskning, utvecklingsarbete,utredningsverksamhet och kompetensutveckling.2.3.1 Satsning på nätverkssamarbeteDen forskning som de nya högskolorna bedriver är avbetydelse för att stödja grundutbildningen. Den föreslagnaförstärkningen av de forskningsstödjande åtgärderna ärdärför bra. Vi menar emellertid att man framför allt börbygga vidare på de positiva erfarenheter som man fått avnätverkssamarbete mellan universitet och de nyahögskolorna. Satsningen på nätverkssamarbete mellanuniversitet och forskande högskolor samtforskningssamarbetet med näringslivet som den tidigareborgerliga regeringen gjorde har fallit väl ut.Det är därför positivt att regeringen föreslår att resursernaför detta ändamål skall permanentas. måste allade vackra orden om samarbete mellan universiteten och denya högskolorna bli verklighet. Vi anser att universitetenännu inte insett till fullo vad ett ökat samarbete kan tillföra avvitalitet, nytänkande och mänsklig kompetens. Detta gällerstudenter men även lärare och forskarutbildning.När det gäller fasta forskningsresurser anser folkpartietliberalerna att den fortsatta uppbyggnaden bör ske i den taktsom uppsatta kvalitetskrav uppfylls. Utgångspunkten måstevara att forskningen vid de mindre och medelstorahögskolorna skall bedrivas med samma krav på kvalitet somgäller för annan forskning.2.4 En vision om fler universitetVi har tidigare identifierat ett antal behov som det svenskahögskoleväsendet har ett huvudansvar att tillgodose underkommande år och årtionden.I finns sex universitet, två tekniskahögskolor, , iStockholm samt en teknisk fakultet inom centra för avancerad forskning och forskarutbildning.Dessutom bedriver fjorton mindre och medelstora högskolorutbildning samt viss forskning. Åtta specialhögskolor förkonst och idrott finns i och slutligen bedriverSveriges såväl grundutbildning somforskning.Ett ytterligare faktum av betydelse är att flera av vårasvenska universitet nu nått en betydande storlek med 20 000--30 000 studenter. Vissa internationella erfarenheter tyder påatt man knappast uppnår bästa möjliga effektivitet ochkvalitet i organisationer som tillåts expandera utöver denstorleken. Större lärosäten skulle kunna riskera sin identitetoch få svårigheter att upprätthålla rollen som avanceradeforskningscentra. Detta innebär att möjligheterna attexpandera verksamheten vid de nuvarande universiteten ärbegränsad.Erfarenheterna från bl.a. och universitetvisar att det tar från beslutet att starta universitetettill dess verksamheten når en tillfredsställande akademiskstandard. Ett exempel är att om utbildningen i skallkunna fortsätta att expandera måsteutbildningen av lärare beslutas nu.Skriften Agenda 2000 ger ett värdefullt underlag tilldiskussionen om hur framtidens högskoleväsende skallutformas. Vi menar att det är dags att höja blicken mothorisonten och skapa en plan för hur vi vill att den högreutbildningen och forskningen i utvecklas iframtiden. I många avseenden torde en , alltsåtiden fram , vara en lämplig planeringsperiod.Den utbyggnad som måste ske av den högre utbildningenmåste ske inom ramen för en kvalificeradvetenskaplig miljö. Vi anser därför att målet skall vara attstimulera fram en successiv utveckling av några av våramedelstora högskolor med perspektiv mot . Dettaskulle innebära att vi har 4 forskningsanknutnahögskolor utöver de 11 som finns . Dessa lärosäten hardå fast fakultetsorganisation inom ett eller flera områdenberoende på förutsättningar. De har dessutom -- vid olikatidpunkter , i takt med att verksamhetenbyggts ut -- fått rätten att kalla sig universitet. Vi tror att detskulle vara bra att utvecklingen länkades i en bana därbildandet av ett universitet -- om än inte med fullständigfakultetsorganisation -- var slutmålet.Det finns emellertid många frågetecken kring en satsningav detta slag. Vi har redan nämnt lärartillgången, denkanske mest begränsande faktorn. Vi menar att man bordevidga perspektivet i denna fråga och framför allt byggavidare på tankar om en mer internationell rekrytering avlärare och en utbildning med fler virtuella (IT) inslag.Studenter kommer inom en inte alltför avlägsen framtid attkunna följa seminarium som äger rum på universitet runt omi världen från sin egen dator genom informationsteknologinsutveckling. Andra frågor som måste få ett svar är var de nyamer specialiserade universiteten lämpligast bör gesmöjlighet att växa fram.Vi föreslår att en utredning tillsätts för att analyserafrågorna kring den framtida utvecklingen av högreutbildning och forskning med inriktning mot flernya specialiserade universitet. Detta bör geregeringen till känna.2.5 Jämställdhet en fråga om kvalitetJämställdhet är en fråga om kvalitet, rättvisa ochnationalekonomi. Därför ska målet om ett jämställt samhällegenomsyra politiken på alla områden och alla politiskabeslut. Utbildning är det viktigaste verktyget för samhälletatt påverka värderingar och attityder hos unga människor. Vimenar därför att det är av stor vikt att på alla sätt främja enjämställd utbildning både vad gäller undervisningensinnehåll, pedagogik och metodik, och att det finns lärare ochskolledare av båda könen. Högskolan har inflytande överutvecklingen av unga människors världsbild och därmed ettstort ansvar för framväxten av ett jämställt samhälle.2.5.1 Minska den manliga maktdominansenDen traditionella manliga maktdominansen vid universitetoch högskolor är fortfarande stark trots alla försök attförändra strukturerna. Alla statliga universitet och högskolorhar enligt högskolelagen ansvar för jämställdhet på sammasätt som man har ett ansvar för högskolansinternationalisering. På många högskolor pågår ett förjämställdheten vitalt arbete. Traditioner bryts och nya sätt attse likheter och skillnader i manligt och kvinnligt uppenbaras.Men motståndet att förändra det egna tankesättet är starkt.Förändringar måste därför stödjas av tydlig lagstiftning ochförordningstext för att målen skall nås inom rimlig tid.Vårt mål är att det finns avvartdera könet i alla interna beslutsorgan inom högskolan.Även privata och stiftelseägda högskolor bör uppmuntras attnå detta mål.2.5.2 Fler kvinnliga professorerAndelen kvinnliga professorer är . Ettrimligt mål för varje svenskt universitet och högskola är attminst en femtedel av de professorer som utses fram skall vara kvinnor. Lika viktigt är att det finnsbåde män och kvinnor på de tjänster som kvaificerar tillprofessorstjänster. Detta är ett ansvar för rektor enligthögskolelagen. Det är möjligt att tjänsteförslagsnämnder inuvarande form bör upphöra. Det är tydligt att de verkar somen konserverande motkraft. Högskoleförordningen bör angeatt varje bedömningsgrupp t.ex. sakkunniga ochtjänsteförslagsnämnder skall vara tillsatta så att båda könenfinns representerade, även om det innebär att man får sökasakkunniga utanför landets gränser.2.5.3 Jämställdhet i grundutbildningenKvinnorna är väl representerade i grundutbildningen menfortfarande framför allt inom korta utbildningar ochtraditionellt kvinnliga utbildningar. Det är endast till enfemtedel av de ca 1 200 utbildningsprogrammen som detsöker en någorlunda lika stor andel kvinnor och män. Kampför jämställdhet innebär även att försöka öka antalet mäninom vissa kvinnodominerade utbildningar t.ex.lärarutbildning, omvårdnad och socionomutbildningen.Samtidigt har vi lärt oss att kampanjer för att öka män ellerkvinnor till en viss utbildning har mycket kort verkningstidom det inte innebär att utbildningen/lärarnaförändrar sitt sätt att arbeta med pedagogik och metodik.Varje högskola har ett stort ansvar för att genomföraförändringar av t.ex. innehåll och struktur i utbildningarnasom kan leda till en bättre balans mellan kvinnor och män.Riksdagen antog för bara etttiopunktsprogram för ökad jämställdhet efter förslag frånden borgerliga regeringen. liberalerna utgår frånatt även om regeringen inte nämner det ibudgetpropositionen, så kommer förslagen att fullföljas ochaktualiseras av regeringen i den utlovade propositionen omjämställdhet. Detta bör ges regeringen till känna.2.5.4 Fler kvinnliga tekniker och naturvetareSverige kommer att behöva fler ingenjörer än vad som examineras för att utveckla vår industri och vårtnäringsliv. ger befolkningsstatistiken oss beskedom att antalet 19-åringar sjunker fram . Det ärdärför en nationalekonomisk nödvändighet att ta till vara allbegåvning i samhället. Det är oroande att andelen kvinnorsom läser på tekniska utbildningar är mycket låg.Kvinnornas andel av de examinerade har ökat från 10 till 22procent . Men man kanluras av statistiken, eftersom ökningen främst gäller inomenstaka ämnen t.ex. kemi. saknas kvinnor i stortsätt inom t.ex. datateknik. Vi menar att rekryteringen avkvinnor till såväl tekniska utbildningar som andramansdominerade utbildningar måste stimuleras ytterligare.Samtidigt måste vi arbeta mot samma tydliga mål omjämställdhet inom skolsystemets alla nivåer från förskola tillhögskola.2.5.4.1. Tekniskt basårDet tekniska basåret infördes för att i första hand dekvinnor som valt gymnasieutbildning med inriktning motsamhällsvetenskap eller humanism skulle få behörighet attsöka naturvetenskaplig och teknisk utbildning. Successivthar dessa platser utnyttjats av både män och kvinnor. Basårethar visat sig vara ett bra sätt att öka rekryteringen till tekniskautbildningar eftersom de som gått basåret har fått företrädetill tekniska högskolan.Basåret är en framgång och en utökning är därför välmotiverad. Dock menar vi att all basårsutbildning börgenomföras inom komvux eftersom den är en kompletteringav gymnasieutbildningen. Vi vill därför föreslå att samtligabasårsplatser flyttas från högskolan till komvux i sambandmed att man nu genomför en utökning. Folkpartietliberalerna avslår förslaget om att skulle ges somstipendium för dem som läst sitt basår vid komvux. Däremotbör garantin att få en plats vid tekniska högskolan finnas kvarför dem som genomfört basåret.3. Ökad internationaliseringInternationalisering av högskolan är ett ansvar förhögskolan enligt högskolelagen. Detta har tillsammans mednya regler för studiemedel för utlandsstudier och EES/EUssatsning på samarbete mellan högskolorna dramatiskt ökatantalet studenter som studerar utomlands. Antalet studentersom på eget initiativ och med studiemedel studerarutomlands har ökat från ca 3 000 studenter 89/90 till ca15 000 studenter 93/94. Det är ca 20 000 studenter som i dagbedriver sina studier utanför . har därmedförvandlats till en nettoexportör av studenter.Sverige måste emellertid bli bättre på att stimulerautländska studenter och forskare att komma till Sverige.Möjligheten till detta har ökat inte minst genom EU-medlemskapet. är vi ett litet språkområde, ennackdel som vi måste kompensera. Vi menar därför att flerkurser inom högskolan borde ges på andra språk än svenska.På alla högskoleutbildningar bör det finnas kurslitteraturäven på andra språk än engelska. Det är över huvud tagetviktigt med inslag av europeiska språk i all högre utbildning.Det ger dessutom svenska studenter bättre förutsättningar förstudier utomlands.Flera högskolor och universitet har etablerat fastarelationer med utländska universitet och college vilket ökarutbytet av gästforskare och gästlärare. Forskare, doktoranderoch doktorer bereds på detta sätt möjlighet till internationellakontakter och utlandsstudier. Då det bedrivs forskningoch forskarutbildning på fler lärosäten än de som har fastaforskningsresurser är det bra att även dessa högskolor fr o skall få möjlighet att ansöka om medel föravtalsbundet långsiktigt forskningssamarbete med utländskalärosäten.4. Ökad mångfaldVi menar att det är bra med frihet, mångfald ochkonkurrens inom högskolesystemet.