mot · GI02Kr412 · 1995-01-25 00:00:00 — Det råder relativt bred enighet på den politiska nivån, omvärdet av de insatser som den svenska idrottsrörelsen utför.Närmare tre miljoner medlemmar finns i idrottsföreningarna.RF, , konstaterar att avpojkarna och av flickorna i högstadieålder ärmedlem i en eller flera idrottsföreningar.Styrkan i den svenska idrottsrörelsen är bredden och djupeti engagemanget. De många ledarna som arbetar ideellt föratt få föreningens ekonomi att gå ihop, eller som tränare ochledare, gör stora insatser. RF beräknar att dessa ledare läggerned ideellt varje år.Samtidigt kan det konstateras att den bredd somgrundlägger en i många fall hög internationell elitnivå,rekreationsmässigt spelar en betydande roll för mångamänniskor, som direkt eller via massmedia följer sporten.Det enorma folkliga engagemang som visades i sambandmed för så framgångsrika fotbolls-VMbekräftar detta.Några av idrottens egna siffror:En vanlig söndag tittar1,5 miljoner människor i på sport i TVSvenskafolket betalar ipublikavgifterDe fem största lagidrotterna samlar årligencirka 2,9 miljoner besökare, vilket kan jämföras med 2,1miljoner teaterbesökEnligt Statistiska Centralbyrånmotionerar mer än 4 miljoner människor minst en gång perveckaDet är mot denna bakgrund angeläget med ett samhälleligtstöd till idrotten. vill också betona den betydelsesom idrotten har när det gäller att på ett naturligt sättintegrera invandrare, främst ungdomar, i vårt samhälle.I kommuner fattas många beslut som påverkaridrotten. Det är viktigt att kommunerna gör en helhetsanalysav beslut som berör idrotten för att undvika att t.ex. minskadeutgifter på en budgetpost framtvingar ökade utgifter på enannan.Trots att det väsentligen råder enighet om vikten av ettsamhälleligt stöd till idrotten och vikten av att t.ex. kampenmot dopingmissbruk och våld i anslutning tillidrottsevenemang -- som är ett samhällsproblem -- drivsvidare kraftfullt, samt att arbetet för ökad jämställdhet drivsvidare, så finns det skäl att kommentera ett antal för idrottenbetydelsefulla frågor som måste ges ett svar inför framtiden.Centerns inställning är att den statliga politiska nivån,riksdag och regering, ska ge ramar och spelregler föridrottens verksamhet. Detaljreglering ska undvikas. För attskapa möjlighet till långsiktighet i beslut är det viktigt attspelreglerna för idrotten blir hållbara över tiden.Idrottens ekonomiSkatteuppgörelsen mellan socialdemokraterna ochfolkpartiet fick några starkt negativakonsekvenser för idrotten. drev därför underfyrklöverregeringens tid fram att momsen på resor samthotell- och restaurangtjänster sänktes. Framför allt den lägremomssatsen på persontransporter beräknas ha sänktidrottens kostnader med . Det skases i sammanhanget att fyrklöverregeringen i övrigt höllanslaget till idrotten nominellt oförändrat, vilket totalt settinte gjordes på särskilt många områden.Under tid i regeringen slopades vidare momsenpå tillhandahållande av idrottsanläggningar. Den förraregeringen genomförde också en höjning av gränsen förskattepliktig tävlingsvinst.Idrottsrörelsen ställde inför valet åtta krav på denpolitiska nivån, främst regering och riksdag.Fyrklöverregeringen tillmötesgick i stor utsträckning dessakrav. Utöver idrottens egna krav tillfördes t.ex.momssänkningen på resor.Analysera idrottens ekonomilångsiktigt Regeringen har i budgetpropositionen valt attlägga ut besparingar även på idrotten. Det ger intrycket av --såsom på de flesta övriga politikområden -- att det ärfinansministern som i själva verket dikterar ävenidrottspolitiken, medan ''idrottsministern'' har att verkställagivna order. Besparingen på kan tyckasliten, men motiveringen för att spara på idrottsområdet ärinte imponerande idrottspolitiskt sett.Samtidigt är det fullt klart att det statsfinansiella lägetnödvändiggör aktsamhet med statens pengar. Emellertidsaknas generellt sett i regeringens överväganden en analysav om budgetmässiga besparingar också blirsamhällsekonomiska besparingar, eller om det t.ex. påidrottens område rent utav kan medföra en risk för attsamhället får kostnaden någon annanstans.Särskilt mot bakgrund av regeringspartiets retorik vadavser politiken gentemot kommunerna närsocialdemokraterna satt i opposition 1991--1994 så hade enmer grundlig bedömning av de långsiktiga effekterna avlägre anslag till idrotten varit att förvänta.Centern anser att en enstaka nivåsänkning avstödet till idrotten av statsfinansiella skäl bara kan accepterasom detta följs av en genomgripande analys av hur stödet skautvecklas på lång sikt. Det bör t.ex. inte finnas någonsjälvklar automatik i att samhällets stöd minskar i takt medökad möjlighet till självfinansiering. Detta måste avvägastotalt sett.Frågan om idrottens möjlighet till självfinansiering viaintäkter från spelverksamhet har stötts och blötts under fleraår. uppkom en hård debatt om nyaspelformer som lanserades av de statliga spelbolagen. Det ärännu för tidigt att säga om detta leder till minskadeintäkter för idrotten. Det är dock angeläget att den nyalotterilagens påverkan på idrottens möjligheter tillsjälvfinansiering följs upp noga.Folkrörelserna har tappat andelar avspelmarknaden till statliga spelbolag och ATG. Även omBingolottos inträde på spelscenen förändrat detta i vissutsträckning så har idrotten sett i ett 25-årsperspektiv klartlägre intäkter från spel idag.Fyrklöverregeringen valde att ta ett helhetsgrepp ochpåbörja ett arbete för att koppla Tipstjänstsverksamhet och överskott direkt till folkrörelserna. Centernkvarstår vid uppfattningen att detta bör fullföljas.Mot bakgrund av det statsfinansiella läget och behovet avlångsiktiga spelregler och stödsystem för idrotten är det skälatt göra en grundlig genomlysning av hur samhällets stöd tillidrotten ska se ut framgent, samt förutsättningarna för attidrotten ska öka sin självfinansiering. En del i detsammanhanget kan vara anordnandet av casinoverksamhetvars överskott skulle tillföras de ideella organisationerna.Principiellt sett bör staten undvika att avgifts- ellerskattebelasta ideell verksamhet. Därför begär att enparlamentarisk utredning med medverkan även frånidrottsrörelsen tillsätts för att lämna förslag i dessaavseenden. Detta bör ges regeringen till känna.Den nya lotterilagen som trädde i kraft germöjlighet att anordna värdeautomatspel. betonarfortsatt att överskottet från den verksamheten ska gå till detlokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet.Det kan konstateras att regeringen trots löften från tideni opposition före valet inte lyckats fatta beslut om till vilkakoncessionen för de nya automatspelen som riksdagenbeslutat om ska lämnas. Detta lämnar utrymmeför misstanken att regeringen svängt i frågan och inte avserfölja riksdagsbeslutet. Socialdemokraterna ville i enreservation till betänkande 1993/94:KrU32lämna öppet för fler än ett tillstånd. Regeringen bör snarastfatta beslut i frågan och i enlighet med intentionerbör koncessionen lämnas till ett folkrörelseägt bolag medvisst statligt inflytande. Detta bör ges regeringen tillkänna.Doping och läktarvåldDet är framför allt två områden som vill peka pådär samhällsproblem har stark anknytning tillidrottsutövning eller idrottsevenemang. Det handlar omdoping och s.k. läktarvåld.DopingmissbrukDopingmissbruk är historiskt sett en relativt ny företeelse.Det som vanligtvis avses är bruk av anabola steroider vilketär lika med kemiskt framställt manligt könshormon. Dockförekommer andra former av doping också. Det anses attanabola steroider började missbrukas ,företrädesvis i och . spredsmissbruket till idrottsutövare i ett antal grenar och länder.I de forna kommunistiska diktaturerna i (främstÖsttyskland) användes doping tämligen regelmässigt för attförbättra idrottsutövarnas prestationer, då framgångar påsportarenorna av regimerna ansågs ha starkt värde urpropagandasynpunkt. Allt mer pekar nu på att använtsamma metod.Den mer organiserade kampen mot doping med anabolasteroider i den internationella sportvärlden tog sin början imitten av då Internationella OlympiskaKommittén, IOK, förde upp sådana ämnen på sin lista.Missbruk av dopingmedel är emellertid numera främst ettsamhälleligt problem. Den förra regeringen beslutade om enparlamentarisk utredning som bl.a. ska kartlägga och belysadopingproblemets omfattning och karaktär såväl inom somutom tävlingsidrotten, se vad som kan göras för att minskatillgången på illegala medel samt föreslå andra åtgärder motdopingmissbruk. Utredningen ska vara färdig med sitt arbeteunder 1995.Folkhälsoinstitutets rapport ''Män, muskler & Ideal''(1993) visar att dopingen ökat i verksamheter utanföridrottsrörelsens kontroll. Två huvudsakliga riskgrupperutpekades utöver idrottsmän.Unga män med stabilbakgrund som tränar styrketräning och lockas av snabbaresultatPersoner i riskzonen för kriminalitet ochdrogmissbruk som vill sätta sig i respekt för andraMellan 1983 och registrerades 268 dopingfall inomden organiserade idrotten. Väl att märka är då attBodybuildingförbundet inte ingick i denna kontroll och attden provtagning som där skedde i samarbete med RF visarväsentligt högre andel dopingfall än inom den övrigaidrotten.I en partimotion med förslag på åtgärder mot det ökandevåldet i samhället behandlar mer djupgåendedopingproblematiken knuten till misshandelsfall och annankriminalitet. Den pågående utredningen bör förhoppningsvisklarlägga mer exakt hur stort samband som finns mellandoping och personlighetsförändringar hos missbrukaren.Det kan dock inte bortses från att doping såväl på elitnivåsom på motionsnivå är ett problem förIdrottssverige. Det har gjorts och görs stora ansträngningarinom idrottsrörelsen att begränsa doping. De erfarenheteroch det kunnande som därvidlag finns är en resurs isamhällets allmänna bekämpning av dopingmedel.Centern vill särskilt peka på skolans, föräldrarnas,föreningarnas och kamratkretsens betydelse för att i ett tidigtoch ofta avgörande skede, påverka unga människor på vägin i missbruk av dopingmedel till att avstå. Kopplat till dettaär arbetet för att rensa ut dopingmedlen frånträningslokalerna. Ett aktivt informationsarbete frånidrottsrörelsen såväl som från samhället i övrigt är avgörandeför att lyckas i detta arbete.Det är enligt vår uppfattning ologiskt att införsel ochförsäljning av dopingpreparat är straffbart, men att eget brukinte bestraffas. föreslår därför att bruk avdopingmedel kriminaliseras. Det bör ske senast i sambandmed att förslagen från dopingutredningen -- vars direktivbeslutades (1994:78) -- behandlas av regering ochriksdag. Därför bör denna utredning få tilläggsdirektiv attlämna förslag till kriminalisering av bruk av dopingpreparat.Detta bör ges regeringen tillkänna.En ytterligare åtgärd som främst har bäring på idrotten äratt utveckla nya analysmetoder. Detta måste främst ske påinternationell nivå. På elitidrottsnivå ligger inte sällanfuskarna steget före kontrollmyndigheterna.Våld isamband med idrottsevenemangTyvärr förekommer fortfarande våldsbrott i anslutning tillidrottsevenemang. Det är framför allt lagidrotter på elitnivå,såsom fotboll och ishockey, som drabbas. Men det existerarockså längre ned i seriesystemen såväl som i andra idrotter.Det är självklart att detta måste bekämpas hårt. Föräldrarska inte behöva tveka om de ska våga ta med sin dotter ellerson på idrott, eller ens gå själva. Klubbar ochsupporterklubbar har ett stort ansvar.Problemet kan i huvudsak angripas med två metoder.Många ''ledare'' för läktarbråk och oroligheter i omedelbaranslutning till evenemang är av polisen kända kriminella,som finns i registren. Det är ställt utom allt tvivel att det oftaär människor som har till syfte att bara ställa till bråk somfinner idrottsevenemang lämpliga för detta. Kan dessaelement isoleras och förhindras från att agera vididrottsevenemang är mycket vunnet. Den andra delen är''svansen'', som lockas av supportergruppens gemenskapoch vars mer perifera roll kan bli inkörsporten till mer aktivkriminalitet vid idrottsevenemang eller annars. Det kan varagrundläggande samhällsproblem som gör att dessa ungapojkar (det är nästan uteslutande pojkar) ligger i riskzonen,men det kan också röra sig om ungdomar som kommer frånvad som kallas ordnade förhållanden. Lokalt anpassadeåtgärder i skolan eller närsamhället, ökatföräldraengagemang etc. måste till för att medverka till attdenna grupp minskar i numerär.Klubbarnas ansvar är stort. En hel del har gjorts. Samtidigtfinns det i vissa stycken en högst naiv inställning från en delansvariga i klubbarna i förhållande till sina supporterskaror.Alltför ofta är det samma supporterskaror som gång eftergång ställer till trubbel. Detta trots ständiga löften om endialog, om åtgärder etc.En mycket stor del av ansvaret för att bekämpa våldet isamband med idrottsevenemang faller alltså på klubbarna.Våld vid idrottsevenemang kan dock inte ses isolerat frånutvecklingen att antalet våldsbrott allmänt sett ökar isamhället.Det är ett problem som måste angripas på flera olika sätt.Centern utvecklar sin syn på detta i andra motioner. Vi villdock även här peka på att en snabb reaktion från samhälletssida mot den som begår våldsbrott vid idrottsevenemangmåste till. Det ska helt enkelt inte gå att slå folk på käfteneller vandalisera egendom vid ena matchen och utan vidareha möjlighet att se nästa match.Fängelse bör inte vara den omedelbara reaktionen förungdomar som gör sig skyldiga till en första och lindrigförseelse. Men en reaktion måste ges. Den som trots dettaåterfaller bör snabbt få samhällets reaktion, så att kopplingenmellan brott och påföljd blir tydligare än den är . Dettabör ges regeringen tillkänna.Idrotten i skolan, högre utbildning och forskningDen betydelse för folkhälsan som idrottsämnet i skolan harkan knappast överdrivas. Forskningsrön pekar på attregelbunden och rätt utförd motion minskar risken för såvälhjärt- och kärlsjukdomar som belastningsskador. I skolankommer ungdomar på ett naturligt sätt in i motion och idrott,vilket för många följs upp av egna aktiviteter senare i livet.Fysisk aktivitet i skolan innebär för många att de bättre orkarmed övrigt studiearbete.Forskning och utveckling är av stor betydelse för attidrotten ska kunna utvecklas positivt. Detta gäller såväl urfolkhälsosynvinkel, som vad avser det rent resultatmässiga.Idrottsutövning och forskning om idrott berör såväl fysiologioch medicin som beteende och samhällsvetenskapligaämnen.Ge forskningsresurser ochexamensrätt har i annat sammanhang återupprepatkravet på att utveckla den högre utbildningen vid landetsmindre och medelstora högskolor. börutvecklas så att förutsättningar för att kunna utfärdasedvanliga akademiska examina skapas, samt attforskningsresurser därefter kan tillföras Idrottshögskolan.Detta bör inrymmas i det allmänna anslaget tillforskningen, vilket berörts i partimotion om denhögre utbildningen. Detta bör ges regeringen till känna.Idrott och hälsa i grundskolanIdrottsämnet har en garanterad timtid i . Denförändring som genomfördes var ett resultat av attbalansera timtiden för teoretiska ämnen å ena sidan ochestetisk-praktiska å andra sidan, såväl som att skapa en vettigfördelning av tiden inom dessa respektive huvudgrupper.Timtiden för idrott kan sedan utökas genom skolans egnaprofilering eller genom ett eget tillval. anser inte attdet mot bakgrund av den korta tid som den nya timplanenvarit i funktion finns anledning att föreslå förändringar.Däremot måste den avvägning som gjorts vad avsertimtiden för idrott och hälsa i förhållande till andra estetisk-praktiska ämnen, utvärderas. I det sammanhanget bör ocksåsärskilt beaktas hur idrottsämnet fördelats över tiden i skolansamt i vilken utsträckning flickor valt idrott som tillval. Dettabör ges regeringen tillkänna.JämställdhetsarbetetDet är framför allt i kommunala beslut somjämställdhetsaspekten i större utsträckning måste beaktas föratt öka jämställdheten inom idrotten. Pojkar och flickor ärvad avser det lokala aktivitetsstödet lika mycket värda.Bidraget per person eller samling är detsamma oavsett kön.Det som skapar orättvisor i idrotten lokalt är framför allt tvåförhållanden.För det första handlar det om tillgången till kommunalaanläggningar/hallar etc. Den förening/utövare som kan nyttjakommunala anläggningar erhåller allmänt sett en väsentligthögre subvention från det offentliga än andra.För det andra handlar det om fördelningen av tillgängligtid i anläggningarna, där kommunerna oftast satsar pålagsporterna och där föreningarna själva inte sällan fördelartiden med kraftig betoning på pojk- och herrlagen.Vi vill understryka att dessa två faktorer inte enbart kanleda till orättvisa mellan kön, utan också kan skapa enorättvis fördelning av det offentliga stödet mellan idrotter.De tre senaste åren, 1992--1994, har kommunerna dragitned på anslagen till fritid och idrott med cirka 4--5 procentårligen. Det är ett trendbrott framkallat av den kärvaekonomin. Baksmällan efter 1980-talets ''klippekonomi''drabbar även kommunerna och fritidssektorn. Bl.a. harantalet kommunalt anställda i sektorn minskat.Svenska Kommunförbundet gör enkartläggning av antalet anläggningar för idrott i . Avderas siffror framgår (senaste räkningen skedde 1993) attantalet anläggningar har ökat trots att kommunerna dragit inresurser till idrott/fritid. Det har sin förklaring irationaliseringar och i att föreningar övertagit driften av alltfler anläggningar. När det gäller de ekonomiska ramarnaallmänt sett och hur anläggningsutvecklingen går, är detalltså ganska välförsörjt med underlagsmaterial. Vi i centernmenar emellertid att eftersom resurserna till idrott och fritidsedan några år minskat så är det skäl att göra en grundliganalys av hur det påverkar jämställdheten inom idrotten.Förstärks orättvisorna? Bryts den utveckling som lett tillfler kvinnor som ledare? Ökar gapet mellan hur mångapojkar och flickor som fortsätter som aktiva i idrotten eftergrundskolan? Hur påverkas folkhälsan av nedskärningarna?Regeringen bör därför tillse att en sådan analys kommertillstånd, lämpligen i form av en utredning. Den kan ske somen del i den av begärda finansieringsutredningeneller fristående. Utredningens resultat bör användas somunderlag för att öka jämställdheten inom idrotten. Detta börges regeringen tillkänna.Riksidrottsmötet antog ett program förjämställdhetsarbetet inom idrotten. Målen som ska uppnåstill är bl.a. att kvinnor och män ska vara representerademed inom rådgivande och beslutande organpå alla nivåer, att andelen kvinnliga och manliga tränare skavara representativt i förhållandet till andelen utövare inomrespektive idrott samt att andelen kvinnor i högrebefattningar såsom t.ex. konsulent, generalsekreterare etc.ska uppgå till i år.Det är angeläget att idrottens egna mål på detta områdeuppfylls. Av allt att döma sker det emellertid inte på allapunkter till och med innevarande år. Trots detta kan detkonstateras att det skett mycket på jämställdhetsområdetinom idrotten under de senaste 5--6 åren.Utvecklingen måste noggrant följas och om inte idrottensegna åtgärder är tillräckliga så kan politiska åtgärder kommaatt övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en parlamentariskutredning om den långsiktiga finansieringen av statens stödtill idrotten respektive idrottens möjligheter till ökadsjälvfinansiering,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om koncession för det nyaautomatspelet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsdirektiv tillDopningsutredningen att föreslå kriminalisering av bruk avdopningspreparat,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot våld i anslutning tillidrottsevenemang, m25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling avIdrottshögskolan,36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärderingen av idrottsämnet igrundskolan,37. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning/analys avjämställdhetsutvecklingen mot bakgrund av att kommunernadrar ned på de ekonomiska resurserna till fritid/idrott.