mot · GI02Sf206 · 1995-01-25 00:00:00 — Dagens trygghetssystem är resultatet av olika beslut somtillkommit . Systemen har utformats itider av växande ekonomi. Resultatet har blivit etttrygghetssystem med olika ersättningsnivåer och varierandefinansieringar. Trots att den enskildes behov ungefärligen ärlika stort oberoende av orsak till inkomstbortfallet finnsalltså betydande skillnader i ersättningarna.Den pågående debatten om trygghetssystemen motiverasav behovet av utgiftsminskningar, orättvisor i systemen samttendenser till överutnyttjande. Incitamenten till sparande ocharbete är i vissa fall otillräckliga.Det finns nu olika trygghetssystem för att täckainkomstbortfall under människans aktiva ålder --sjukförsäkring, arbetsskadeförsäkring,arbetslöshetsförsäkring, lönegaranti och föräldraförsäkring.Utformningen av systemen är inte enhetlig.Ersättningsnivåerna i systemen varierar från för delångvarigt sjukskrivna till för arbetsskadade.Inkomsttaken i systemen är inte heller enhetliga. I a-kassangäller exempelvis årsinkomster upp till 5,5 basbelopp() medan sjukförsäkringen sträcker sig upptill 7,5 basbelopp (). ''Golven'' i de olikasystemen varierar också kraftigt. T.ex. iarbetslöshetsförsäkringen är lägsta belopp /dag (drygt5 /månad) medan den lägsta ersättningen iföräldraförsäkringen (garantibeloppet) ligger på /dag.Utöver de offentliga trygghetssystemen finnsavtalsförsäkringar kopplade till de olika kollektivavtalensom ''fyller på'' ersättningen för den enskilde vid långvarigsjukdom, arbetsskada och i vissa fall arbetslöshet. Dessaförsäkringars konstruktion och samordning med deoffentliga försäkringarna varierar. De har delvis en annanfördelningsprofil än socialförsäkringarna. Villkoren iavtalsförsäkringarna kan leda till att förstärkaincitamenten att söka förtidspension.Utgångspunkter och överväganden vid en reformeringViktiga grundpelare i den kristdemokratiska ideologin ärpersonalismen, broderskapstanken ochförvaltarskapstanken. Personalismen betonar frihet ochpersonligt ansvarstagande. Varje människa är unik.Broderskapstanken betonar solidaritet och tar sinutgångspunkt bland annat i den gyllene regeln.Förvaltarskapstanken betonar ansvaret för våragemensamma resurser. I detta ligger också eneffektivitetsaspekt. Att bygga system som är ineffektiva, ochsom möjliggör och i vissa fall premierar negativ anpassningoch utnyttjande, strider mot förvaltarskapstanken.För oss är det inget självändamål att ifrågasätta de systemsom finns. Vi tror dock att trygghetssystemen kan görasbättre genom en ökad fokusering på tre grundbultar:solidaritet, arbetslinje och renodlade mål.En första fråga att ta ställning till är om trygghetssystemenska vara obligatoriska eller frivilliga. En obligatoriskförsäkring är att föredra av flera skäl. Dels vet vi att en delskulle avstå från frivilliga försäkringar, men skattebetalarnaskulle ändå vara tvungna att garantera åtminstone en skäliglevnadsnivå om de råkar illa ut. Andra skulle visserligenförsäkra sig, men otillräckligt. Ett tredje och mycket viktigtskäl för en obligatorisk försäkring är att individer medsärskilt höga risker i olika avseenden skulle få svårt atterhålla, eller få betala mycket höga för, egna privataförsäkringar.Samtidigt skulle konkurrensen med frivilliga och privataförsäkringar kunna driva fram bra försäkringar och entydligare koppling mellan avgift och förmån skulle erhållas.Trots detta menar vi att skälen är starkare för ett obligatorisktoch i huvudsak offentligt trygghetssystem. Utrymme föregna lösningar bör finnas.En annan viktig förutsättning i ett reformerat och robustsystem är att nivåerna i de försäkringar som är utbytbara motvarandra överensstämmer. Samma ersättning bör därför gällavid sjukdom, arbetslöshet och föräldraledighet. Ennettosamordning med individuellt tecknade försäkringar ochavtalsförsäkringar är önskvärd. Detta minskar risken föröverutnyttjande.Skiss på ett reformerat trygghetssystemSamhällets skyldigheter måste anses kunna avta i takt medökade inkomster, vilket motiverar ett tak förersättningsnivåerna. Vi menar att taket bör ligga pånuvarande högsta nivå i sjukförsäkringen, d.v.s. 7,5basbelopp.Vi menar också att det bör finnas en enhetlig lägsta nivå(golv) i trygghetssystemet på högst 2 basbelopp (knappt6 ).Mellan golvet och taket skulle ersättningen kunna ligga på80 % av inkomsten upp till 5 basbelopp och därefter på 50 %av inkomsten mellan 5 och 7,5 basbelopp. I förhållande tillnuläget innebär det en förbättrad ersättning för högreinkomster vid arbetslöshet och en lägre ersättning för högreinkomster i sjuk- och föräldraförsäkringen.Antalet karensdagar i de olika delsystemen behöver intenödvändigtvis vara lika. Däremot bör de samordnas i någonform så att det finns ett tak på antalet karensdagar somsammantaget kan drabba en person under ett år.Trygghetssystemet, exklusive föräldraförsäkringen, börligga utanför statsbudgeten och finansieras genom egen- ocharbetsgivaravgifter. Jämfört med dagens system är ett ökatinslag av egenavgifter önskvärt. Enhetliga avgifter bör tas utpå inkomster upp till 7 basbelopp. Alla inkomster bör varamed och finansiera basnivån i trygghetssystemet. Detta kanåstadkommas genom att ta ut förslagsvis en halv avgift påinkomster över 7 basbelopp. Härigenom ges systemet enfördelningspolitisk profil till förmån för inkomsttagare medlägre inkomster. lämnas utrymme för frivilligaförsäkringslösningar för dem som önskar ett förbättratskydd.När det gäller föräldraförsäkringen, som ju är en del avfamiljepolitiken, bör den i huvudsak finansieras överstatsbudgeten.UtredningOvan har vi pekat på några brister vi ser i de befintligatrygghetssystemen. Vi har översiktligt skissat på principerför en reformering av desamma. Vi har inte berört alla delar.Arbetsskadeförsäkringen och förtidspensionerna har vilämnat utanför ovanstående skiss. Dessutom har vi inte gjortnågra kopplingar till det nya pensionssystemet.Vi menar att det är angeläget att en grundlig översyn görsav det nuvarande systemet och att förslag tas fram till hurdetta kan reformeras och göras robust för kommandegenerationer. En parlamentariskt tillsatt utredning börsnarast tillsättas med denna uppgift. Utredningen bör arbetaskyndsamt, så att ett reformerat trygghetssystem kangenomföras . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en grundlig utredning för attåstadkomma ett nytt och bättre trygghetssystem.