mot · GI02N19 · 1995-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /96, m.m. (kompletteringsproposition) För att öka tillväxten och sänka arbetslösheten måste demindre och medelstora företagen ha goda förutsättningar attutvecklas. Det är framför allt viktigt att stödja kvinnor ochöka andelen kvinnligt företagande. Kvinnor är i storutsträckning sysselsatta inom den offentliga sektorn.Möjligheten att expandera den offentliga sektorn för attminska arbetslösheten existerar inte för tillfället. Enarbetsmarknadspolitik som expanderar den offentligasektorn leder till större offentliga utgifter och därmed sämrestatsfinansiellt läge. Istället behövs en strukturomställningdär arbetsmarknads- och näringspolitiken bidrar till ökadsysselsättning inom den privata sektorn.Brister i tillgången till riskvilligt kapital kan i många fallvara det största problemet som en nyföretagare ellerexpanderande företagare möter. har särskildainsatser riktats också till kvinnligt företagande. Dessaåtgärder har varit populära och gett ett mycket gott resultat.När ramen för lån till kvinnligt företagande inte kanupprätthållas i enlighet med tidigare ambitioner på grund avdet statsfinansiella läget måste kvinnligt företagandestimuleras på annat sätt. Nya möjligheter öppnas när ALMIsamt Industri- och Nyföretagarfondens avkastningskravsänks. Minst hälften av dessa medel måste komma detkvinnliga företagandet till del.Vi vet att det finns stora skillnader mellan män och kvinnorpå arbetsmarknaden. I ett perspektiv av strukturomvandlingpå arbetsmarknaden med bl.a. omvandling av den offentligasektorn finns uppenbara risker att kvinnors arbetsdeltagandekommar att sjunka. I undersökningar påpekas attstrukturomvandlingen inom den offentliga sektorn kan ledatill att främst äldre kvinnor och invandrarkvinnor kommer attfå svårigheter att komma tillbaka på arbetsmarknaden.Kvinnor arbetar i större utsträckning deltid än män.Kvinnor finns mer koncentrerade till vissa yrken/branscherän männen och en stor del arbetar inom yrken som dominerasav det egna könet. Könsuppdelningen på arbetsmarknaden ärfortfarande mycket stor. Den minskade förvisso men förändringstakten är låg. Enligt beräkningar skulle65 % av kvinnorna behöva byta yrke för att kvinnorsyrkesfördelning skall överensstämma med männens. Detfinns således en stor segregering mellan olika yrken men detfinns även en stor segregering inom ett yrke. Kvinnor finnsofta på lägre nivåer inom olika yrken. Exempelvis är kvinnorunderrepresenterade som chefer på alla områden. I dettasammanhang kan man även se klara tendenser till attlöneutvecklingen är sämre ju större andel kvinnor somåterfinns inom yrkesgruppen.Kvinnor har oftare än män enkla och mer repetitivaarbeten. Kvinnor har ett högre sjuktal, förtidspensioneras istörre utsträckning och drabbas av arbetssjukdomar.Kvinnor har även sämre inflytande på och överarbetsplatsen. De regionala skillnaderna iförvärvsfrekvensen är fortfarande stora. I glesbygderna ärutbudet av arbete ofta begränsat. Alternativaarbetsmarknader till offentlig sektor är oftast begränsadvilket gör att kvinnor har svårt att komma tillbaka påarbetsmarknaden. Invandrare har en utsatt situation påarbetsmarknaden och i synnerhet gäller dettainvandrarkvinnor.Invandrarkvinnor har oftare monotona och lågvärderadearbetsuppgifter. Ju senare man invandrat desto högre ärarbetslösheten. Det främsta yrket för invandrade kvinnor ärstädyrket. Ofta har deras fysiska och psykiska arbetsmiljövarit sämre än för svenska kvinnor. Detta har lett till attutslagningen från arbetsmarknaden varit större än försvenska kvinnor.Sammantaget leder detta fram till att det finns betydandeproblem. Arbetsmarknaden är segregerad i flera avseenden,kvinnor är i stor utsträckning beroende av offentlig sektor försin försörjning. Kvinnor i medelåldern, boende i glesbygdmed svag utbildning och arbete inom offentlig sektor kan fådet särskilt besvärligt. En annan grupp som särskilt böruppmärksammas även i denna grupp är invandrarkvinnor.Självfallet är kvinnors position på arbetsmarknadenavhängig ekonomiska utveckling. Men även medgod tillväxt finns betydande problem för kvinnor påarbetsmarknaden. Därför bör en parlamentarisk utredningtillsättas för att ge en framtids- och och åtgärdsinriktadanalys av kvinnors arbetsmarknad. Särskilt böruppmärksammas kunskap och kompetensutveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riskkapital för kvinnor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnors arbetsmarknad.1