mot · GI02So27 · 1995-03-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:142 Fosterdiagnostik och abort I propositionen behandlas vissa frågor som gällerfosterdiagnostik, sena aborter samt stödsamtal i sambandmed abort. Regeringen föreslår ändringar i gällandelagstiftning samt riktlinjer för fosterdiagnostik.Kvinnans rätt och respekt för livetGenom de föreslagna lagändringarna stärks kvinnans rättoch möjligheter att fatta beslut om på vilka villkor engraviditet ska fullföljas. Tillsammans med de motiveringaroch riktlinjer som anges i bakgrunden till ändringsförslagetså framstår den nya lagen som en garanti för kvinnansrättigheter. Lagförslaget återspeglar också en god avvägningav kvinnans rätt mot den respekt som ett liv i vardandekräver.Lagförslaget och förslaget till riktlinjer är väl förankratoch i stort i överensstämmelse med det som anförts ibetänkandet ''Kvinnan och fostret -- två individer'' samt desynpunkter som lämnats av Medicinska forskningsrådetsetiska råd. I dessa två skrivelser behandlas såväl medicinskasom etiska aspekter. De etiska ställningstaganden som görsär ingalunda lätta och återspeglar delvis den osäkerhet sområder i samhället när det gäller dessa frågor.Fosterdiagnostiken är av relativt sent datum ochkonsekvenserna av dagens tekniska möjligheter har ännuinte hunnit penetreras tillräckligt för att vi skall kunna sägaatt sambandet mellan abort och fosterdiagnostik haranalyserats tillräckligt. Vi har i en motion som behandlargentekniken ur ett socialt perspektiv påtalat behovet av enbred och djup utredning som behandlar risker att ny teknikanvänds för rashygien. För många människor tangerar ämnetväsentliga tros- och/eller livåskådningsfrågor. Följderna aven abort för de naturliga psykologiska funktionerna i ettbegynnande föräldraskap är inte särskilt väl kända, etc.Dessa frågor berörs heller inte i propositionen.Fosterdiagnostik och abortNär det gäller fosterdiagnostik så föreligger en reservationtill Medicinsk-etiska rådets synpunkter från två ledamöter.Brandén och anför att ''själva förekomsten av enabortinriktad fosterdiagnostik riskerar att förstärka enelitistisk människosyn som blir ett ytterligare hot motmänniskor som är starkt beroende av andra för sitt liv ochsin levnad på grund av funktionshinder''. De tar därförställning mot fosterdiagnostik. Denna reservation måste taspå stort allvar. I såväl nationell som internationell debatt harsynpunkter framförts på fosterdiagnostik somutsorteringsmetod för att t ex minska vårdkostnader, enutveckling som kan få skrämmande konsekvenser.Antalet aborter efter fosterdiagnos är få och somregel, ur vissa perspektiv, väl motiverade. I propositionenanges i en särskild punkt (6.3) att , Statensmedicinsk-etiska forskningsråd och de forskningsetiskakommittéerna följer utvecklingen och aktualiserar framtidabehov av lagstiftning på området. ser det somangeläget att detta förs fram som en av de riktlinjer som skallföljas i form av ett särskilt förslag.Rätt till information om fosterdiagnostikVi anser liksom regeringen att självbestämmande ärkopplat till kunskap och att alla gravida kvinnor ska gesinformation om att fosterdiagnostik finns. Eftersom detalltjämt är läkaren som, i samråd med kvinnan, avgör om denmöjliga medicinska nyttan väger upp ev risker, tror vi inteatt fosterdiagnostiken kommer att missbrukas. Vi anser attden nya lagen stärker kvinnans möjlighet att få kunskap sommöjliggör ett etiskt avvägt beslut om vilka val hon vill ställasinför. Information om fosterdiagnostikens innehåll ochkonsekvenser kan t ex innebära att kvinnan helt avstår fråndiagnostik, även rutinmässig ultraljudsundersökning. Omkvinnan väljer att genomgå diagnostik, kan information omev fosterskada leda till bättre förberedelser att rädda barnet,likaväl som till beslut om abort. Fram till utgången av 18:egraviditetsveckan är beslutet kvinnans eget. Vi anser liksomutredningen att 18-veckorsgränsen utgör en betryggandesäkerhetsmarginal till tidpunkten för fostrets livsduglighet,då lagen övergår till att betona fostrets skyddsvärde framförkvinnans rätt till självbestämmande.StödsamtalEtt övervägande att göra abort präglas för många avmotstridiga känslor. En växande känsla av moderskap kankomma i konflikt med skuldkänslor kring att ifrågasätta detblivande barnet. Det stödsamtal som kvinnan skall erbjudasär därför en viktig del i propositionen, i synnerhet vid senaaborter. Samtalet bör utökas till att omfatta ett erbjudande ommer hjälp när så behövs. De psykologiska aspekterna berörsknappast alls, vilket är underligt. Man får kanske förutsättaatt den kurator som handhar stödsamtalet uppmärksammardetta och remitterar vidare till t.ex. psykolog när så ärpåkallat. För att minska osäkerheten på denna punkt föreslårvi att en rekommendation om sådant stöd vid denpsykologiska bearbetningen av en genomgången abort tasmed i de riktlinjer som följer regeringens förslag. Härvid börockså uppmärksammas att mannen i många fall bör kunna fåta del i stödsamtalen.Obligatoriskt stödsamtal vid sen abortNär det gäller sen abort mellan 12:e och ansermiljöpartiet att stödsamtalet är så viktigt att det skall varaobligatoriskt. Respekten för kvinnans val att göra abortutesluter inte att hon behöver hjälp att förbereda sig psykisktpå vad det innebär. Om stödsamtalet inte görs obligatoriskti detta intervall finns risken att de som bäst behöverstödsamtalen avstår, p g a en förträngning av situationensallvar. Det relativa inkräktandet på kvinnans integritet anservi uppvägas av möjligheten att nå kontakt och stärka hennesförutsättningar att gå igenom aborten utan trauma.Informationen under stödsamtalet kan betraktas som ett ledi behandlingen.Förebyggande av sena aborterFör att etiskt och allmänmoraliskt kunna försvara ökadinformation om fosterdiagnostik med oförändrad tidsgränsför fri abort, krävs en uttalad hälsopolitisk ambition attminimera antalet sena aborter mellan 12:e och , dåabort ofta tar formen av en förlossning. Att enbart förlita sigtill att vetenskapens utveckling kommer att möjliggörafosterdiagnostik i ett tidigare skede och att sena aborter påsikt kan komma att minska, är inte tillräckligt. Regeringenbör återkomma med förslag om hur förebyggandeinformation i syfte att minimera antalet sena aborter kanutformas. Detta kan t ex innbära information omfosterdiagnostik, fosterutveckling och abort ges i sambandmed undervisning i sex och samlevnadsfrågor i skolan.Upprepad information kan ges i samband med första besöketpå mödravårdscentral eller liknande.Stöd och utbildning av personalEn sen abort kan innebära en traumatisk händelse förkvinnan och bör isåfall handhas som en sådan. Den personalsom arbetar på en avdelning för aborter eller på enförlossningsavdelning som också rymmer aborter (de somskall ge den akuta hjälpen under aborten) måste få speciellutbildning för sin uppgift (vilket redan i flertalet fall sker)samt dessutom få återkommande stödsamtal för att få rimligaarbetsbetingelser. Detta bör också skrivas in som riktlinjer ianslutning till lagförslaget.Preimplantatorisk diagnostikRegeringen har intagit en ställning mellan Utredningen(bilaga 1), som inte vill tillåta sådan diagnostik utanförforskningsområdet och ,som jämställer preimplantatorisk diagnostik med annanfosterdiagnostik. skriver i sittyttrande att ''klinisk tillämpning bör inte tillåtas förräntillstånd från föreligger''. Mot dettareserverar sig och , som båda kräver attgrundforskning, klinisk prövning eller klinisk tillämpning avpreimplantatorisk diagnostik på preembryon utanbehandlingssyfte eller eljest i individens intresse inte skatillåtas.Den nu aktuella propositionen avser fosterdiagnostik ikliniskt syfte (för bedömning av ev. abort eller val av ägg vidyttre befruktning) varför frågan om fosterdiagnostik iforskning ej är aktuell i detta sammanhang. Av inkomnayttranden framgår tydligt att olika sakkunniga gör mycketolika bedömningar av lämpligheten av preimplantatoriskdiagnostik. Det framgår också att osäkerheten är stor när detgäller effekterna av extern hantering av ägg. Den medicinskaosäkerheten tillsammans med de etiska invändningar somframförts gör att man rimligtvis ej kan tillåtapreimplantatorisk diagnostik i kliniskt syfte. Förgrundforskning och kliniskt tillämpad forskning skalltillstånd från föreligga. Vi förutsätter attregeringen återkommer med lagförslag för reglering avforskningen inom detta område. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fosterdiagnostik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om abort,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödåtgärder för kvinnor i beslutom abort,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödåtgärder för kvinnor efterabort,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödåtgärder för personal somarbetar med abortering,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om preimplantatoriskfosterdiagnostik,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagförslag om reglering avforskning inom preimplantatorisk fosterdiagnostik.