mot · GI02K507 · 1995-01-25 00:00:00 — har länge betraktats som ett föregångslandbeträffande mänskliga rättigheter och stöd för förtrycktafolkgrupper. Men när det gäller behandlingen av samerna harSverige dock hamnat ordentligt på efterkälken jämfört medi de andra nordiska länderna. Det finns väl knappast någonseriös forskare som förnekar att samerna ärurbefolkning i . Ändå har inte officiellterkänt dem som sådan, trots att den sameutredning, som iöver arbetade för att få fram förslag på hurman kan stärka samernas rättigheter, klart rekommenderadeatt samerna i grundlagen skulle erkännas som urbefolkningi . har krävt ett stärkt skyddför minoriteter och utsatta grupper och för samernas delskulle ett sådant erkännande innebära en viktig förstärkningav deras ställning i samhället.En annan viktig rekommendation från sameutredningenvar att samerna skulle få en språklag. Inte heller dennarekommendation hörsammades av den förra regeringen.Som skäl angavs att en sådan skulle kosta alldeles för mycketpengar som skulle kunna spenderas på bättre sätt. Menerfarenheterna från , som haft en sådanspråklag, har varit övervägande positiva för den samiskabefolkningen. Det är inget orimligt krav att ett folk som bottinom gränser långt innan dessa fanns, skall ha rättenatt även i officiella sammanhang uttrycka sig på ett språksom talades långt innan svenska språket kom.Under alla de år som utredningen arbetade stod densamepolitiska utvecklingen praktiskt taget stilla i Sverige.När samer krävde förbättringar fick de höra att man måste hatålamod och invänta utredningens slutbetänkande. När dettaslutligen kom var det inte konstigt attförväntningarna hunnit bli stora, inte minst med tanke på allafagra ord från de borgerliga partierna medan de var iopposition. Besvikelsen blev därför mycket stor när i stortsett det enda konkreta resultatet av samerättsutredningenblev ett sameting och den glädje som många samer trots alltkände över det förvandlades snabbt till ilska då regeringenunder själva under tvivelaktigaformer tog ifrån samerna deras exklusiva jakt- och fiskerättovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Alla försökfrån samerna att få beslutet om småviltsjakten upphävt elleråtminstone granskat av regeringsrätten har varit förgäves. Nuhar samerna tagit frågan till . ,liksom hela miljörörelsen, stöder samerna i denna fråga, inteminst med tanke på att ingen hänsyn till miljövården tagitsvid utarbetandet av beslutet om fri småviltsjakt.SametingetSametinget har trots sina begränsade befogenheter blivitett positivt tillskott i den samiska kampen, såtillvida att detgivit dem ett folkvalt organ där viktiga frågor kan tas upp.Det får väl också ses som positivt i dessa nedskärningstideratt anslag inte minskats i åretsbudgetproposition. Men i sin granskningsrapport avSametingets årsredovisning för --94 harRiksrevisionsverket klagat över att partistöd utbetalats till departier som är representerade i tinget, trots att regeringen inteangivit några speciella villkor för hur anslaget skallanvändas. RRV:s skäl att är en statlig myndighetkan inte anses som övertygande. Partistöd utbetalas i Sverigetill partier som finns representerade i folkvalda organ så attdessa ska kunna fullgöra sina demokratiska förpliktelser.Denna princip måste också gälla sametinget.Efter ett turbulent första år arbetar nu på attfinna sin rätta arbetsform. anser att sametingetsbefogenheter bör utökas. Om syftet med ska varaatt samerna bättre ska kunna forma sin egen utvecklingmåste det kunna ta upp de frågor som är mest väsentliga förden samiska befolkningen. Exempelvis bör sametingettillerkännas vetorätt när det gäller exploateringar pårenbeteslanden.ILO-konventionenKravet på att skall ratificera nr169 om urbefolkningarnas rätt kvarstår. Den förraregeringens huvudsakliga skäl till varför detta inte skullevara möjligt var att konventionen innehåller en klausul omatt urbefolkningarna skall tillerkännas äganderätt till sinalandområden. Detta skulle inte vara förenligt med svensklag, där samerna istället har bruksrätt på renbeteslanden.Men , som har likartade förhållanden, har skrivit underkonventionen, och erfarenheterna därifrån visar att det ärmöjligt att med litet vilja lösa detta problem. För de norskasamerna har blivit ett viktigt instrumentatt arbeta med i det norska , och det är inte allssom svenska politiker har påstått att skrivit på någotsom man i praktiken aldrig kan hålla.KulturI budgetpropositionen föreslås anslaget till samisk kulturoförändrat. Det innebär att de planer som arbetatfram på att bygga en samisk nationalteater inte kanförverkligas . Behovet av en sådan samisk teater är starktoch stöder kravet på ett ökat kulturanslag så attteaterplanerna får plats inom budgetramen.FN och det internationella samarbetetSom en uppföljning av urbefolkningsåret som gled såspårlöst förbi, har FN utlyst ett internationellt årtionde förursprungsfolk som skall pågå --2003. FN:sgeneralförsamling beslutade om årtiondet i december 1993och temat är partnerskap. Tanken är att främjaurbefolkningarnas aktiva deltagande i samhället.Inom FN:s kommission för mänskliga rättigheter pågårsedan något år tillbaka arbete med en deklaration omurbefolkningarnas rättigheter. Från att ha framarbetats pålägre nivå i underkommission har deklarationen nu nått sålångt som till själva kommissionen. I den kommande MR-sessionen som inleds i jan-feb i ,kommer formerna för det fortsatta arbetet med deklarationenatt diskuteras. Ett problem för urbefolkningarna är att derasrepresentanter får svårare att delta i och påverkadeklarationens utformning, ju högre upp i FNs hierarkierarbetet hamnar. kan här göra en insats genom att varamed och stödja urbefolkningarnas krav på att derasrepresentanter ska fortsätta att vara med i processen. Ländersom och har ställt sig på urbefolkningarnassida, medan legat lågt. Det är nu hög tid attSverige tar sitt ansvar och ger urbefolkningarna det stöd deså väl behöver. Det är också viktigt att arbetet går snabbt ochsmidigt så att deklarationen hinner erkännas avgeneralförsamlingen innan urbefolkningsårtiondet är över.I svenska diskuterar man att följa uppdeklarationsarbetet på nordisk nivå i samarbete med denorska och finska sameparlamentet. Dessa harför övrigt gemensamt ansökt om medlemskap i . bör stödja samernas ansökan eftersom dettadefinitivt skulle hjälpa till att utveckla ett partnerskap ochfrämja urbefolkningarnas aktiva deltagande i samhället.Likaså bör bevaka de samiska intressena i detsamarbete mellan de s k arktiska länderna som inleddes medett ministermöte . Ett sekretariat har upprättats iKöpenhamn med uppgift att säkerställaursprungsbefolkningarnas möjligheter att påverkamiljöarbetet i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör erkänna samernasom urbefolkning i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa en samisk språklag,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att tillerkänna Sametingetvetorätt angående exploateringar på renbeteslanden,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att även ifortsättningen skall ha rätt att betala ut partistöd,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör ratificera nr 169,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturstöd till en samisknationalteater,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att urbefolkningarnasrepresentanter skall ha möjlighet att delta, även på högrenivå, i arbetet med den deklaration om urbefolkningar somhåller på att utarbetas i FN:s ,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall stödja ovannämnda deklaration,39. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stödja samernas ansökan ommedlemskap i