ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02N230 · 1995-01-25 00:00:00 — BakgrundArbetslösheten och strukturproblemen har slagit hårt motVästsverige som har en hög andel tillverknings- ochverkstadsindustri i förhållande till övriga landet. Västsverigeär en region som starkt påverkas av den internationellakonjunkturen och den starkt ökande konkurrensen från andraframstående industrialiserade länder.VerkstadsindustriVästsvensk verkstadsindustri och dess underleverantörergenomgår strukturförändringar under trycket av enhårdnande internationell konkurrens.Västsverige präglas av de många underleverantörerna tillbilindustrin och annan verkstadsindustri. En fortsatt positivutveckling av bil- och annan verkstadsindustri är avgörandeför att hela ska kunna utvecklas. Det är därförmycket glädjande att avser att åter tillverka bilar iUddevalla, vilket kommer att betyda mycket för regionen.Särskilda åtgärder bör riktas mot västsvenskaunderleverantörer genom en regional förbättring som dens.k. verkstadstekniska delegationens verksamhet utgjordefram till den 1 juli 1992.En sådan verksamhet kan dra nytta av de nätverk somskapats genom projektet tekniska utveckling ochkompetensutveckling måste understödjas baserade påföretagens uttalade behov och förutsättningar.Samarbetet mellan företag måste förbättras vad gällerforskning och utveckling, särskilt när det gällergemensamma produktions- och distributionsupplägg.Särskilda åtgärder för kompetensutveckling måste riktastill de mindre företagen. Medlemskapet i Europeiskaunionen innebär att det i den västsvenska regionen krävsstörre samordning för näringslivsfrämjande åtgärder.Skogsnäring och träindustriMånga orter och kommuner i är beroende avutvecklingen inom skogsnäringen. Därför är det oroande närstudier om forskningsbehoven inom träråvarubaseradindustri visar på att kunskapen om hur dessa produkter skallförädlas till högkvalitativa produkter är mindre god.Träindustrin behöver förbättra sin förmåga att ta emot ochomsätta forskningsresultat till egna konkurrensfördelar.Särskilda FoU-insatser måste till som stärkerskogsindustrin. För trä-, massa- och pappersindustrinsfortsatta utveckling måste det finnas forskning för att ta framett sortiment baserat på skogsråvara.LivsmedelsindustriFlera av landets största livsmedelsföretag är sedan lång tidetablerade i och har tillsammans med etteffektivt jordbruk mycket stor betydelse för den inhemskalivsmedelsförsörjningen. Detta innebär attlivsmedelsindustrin i bör ha mycket godamöjligheter att profilera sig på Europamarknaden. Det ärviktigt att de västsvenska livsmedelsföretagen får möjlighetatt delta i det arbete som regeringen avser att starta för enstrategi att marknadsföra svenska kvalitetsprodukter.Naturligtvis ligger huvudansvaret för detta arbete pånäringen men de statliga insatserna som presenterats ibudgetpropositionen kan underlätta de ansträngningar attöka exporten av svenska livsmedel som redan påbörjats. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om särskilda satsningar i .
mot · GI02N232 · 1995-01-25 00:00:00 — I Regeringens proposition 1994/95:100 föreslås enbesparing på på anslaget F 5. Rymdverksamhet.Nedskärningen innebär att staten anser sig inte kunna taregionalpolitiskt ansvar för en rymdverksamhet somgeografiskt är placerad på två orter. Konsekvensen blir att enöversyn av rymdverksamheten måste göras.Rymdverksamheten bedrivs i huvudsak i som ärbeläget i kommun. Det vore en naturlig utvecklingatt även ledningen flyttade närmare denna verksamhet.Eftersom Rymdbolaget får mindre resurser så vore det minstskadliga för den framgångsrika forskningen att renodlaledningsfunktionen genom att flytta huvudkontoret frånSolna till Kiruna.I , , finns den huvudsakligaforskningsverksamheten och där finns ocksåframtidspotentialen. I finns komparativa fördelar iform av högskoleutbildning i rymdteknologi ochutvecklingsprojekt såsom miljödatacentrum samt ett starktlokalt intresse och engagemang för att utveckla miljö- ochrymdforskningen. I nära anknytning till finns IRF() som har sitt huvudkontor i successivt utvecklade vetenskapliga högteknologiskamiljön och ny kommunikationsteknik har också skapat engod lokal kompetens som kan bereda väg för ökadanvändning av informationsteknik. Ett exempel ärlantmäteriet som använder ett geografisktinformationssystem. Sålunda har kommersiella ochoffentliga tjänsteproducerande företag, verksamma inom ihuvudsak administrativ databehandling, etablerats i Kiruna.Eftersom bedriver avancerad och intressantrymdforskning har man inga problem med att rekryterakompetenta och kvalificerade medarbetare.Sedan mitten av århundradet har rymdforskningen och tilldenna anknutna verksamheter och tillämpningar steg för stegblivit av allt större betydelse, inte minstarbetsmarknadsmässigt. Avgörande för såväl miljö- somrymdforskningsverksamheten i har varit den högalatituden, den orörda naturen och den successivt utveckladevetenskapliga miljön. Det finns naturliga fördelar att bedrivarymdverksamheten i glesbygd som inte bör begränsas av atthuvudkontoret, d.v.s. ledningen, är stationerad i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att flytta Rymdbolagets huvudkontorfrån till .
mot · GI02N233 · 1995-01-25 00:00:00 — I Proposition 1994/95:100 Bil:13 s. 16 betonasÖstersjöregionens betydelse för ekonomiskautveckling. Regeringen har för avsikt att tainitiativ till en samlad diskussion om hur tillväxten i ländernakring kan ytterligare stimuleras, skriverregeringen.Det är ett mycket viktigt initiativ som läggs fram ipropositionen. Näringspolitiskt finns det ett stort intresse avatt förbättra infrastrukturen i . Lokalt ochregionalt har det tagits flera intressanta initiativ för attförbättra kontakterna över Östersjön.Ett bra exempel är Östersjöhandelskontoret, ,som konkret skapar kontakter och affärsförbindelser mellansvenska och andra företag i området. I det framtidautvecklingsarbetet med Östersjökontakterna är det centraltatt de lokala och regionala organisationer som bildatsanvänds som en huvudmetod. Kontakter är personliga,nätverk byggs underifrån. Därför måste infrastrukturen i storutsträckning byggas underifrån och utifrån lokalaförutsättningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av Östersjökontakter.
mot · GI02N238 · 1995-01-25 00:00:00 — län har en mycket lång kuststräcka och innehållerockså en stor skogsarea. Förutsättningen för att tillskapamånga nya GRÖNA JOBB är därför god. Vi står i början påen industriell revolution. börjar miljöaspekter på allvarpåverka såväl produkter och tjänster som god service. Miljöär ett viktigt konkurrensmedel.Samhället behöver för att detta skall bli framgångsriktflera styrmedel:För många gröna innovativa småföretag är riskkapital ettstort problem, det måste staten hjälpa till att lösa. Staten börockså stå till förfogande med mer rådgivande verksamhet.Till exempel är patentfrågan ofta ett stort problem.Småföretagen skall ges hjälp till strategisk planering då deofta har större benägenhet till innovationer och nyaprodukter.En framgångsrik politik inom miljötekniken ochmiljöanpassningen förutsätter naturligtvis en hög kompetensoch mycket resurser till forskning och utveckling. Av demedel som anvisats till satsningar påinfrastrukturområdet bör man kunna styra en del till satsningpå miljö och informationsteknologi. I finns i dagendast en handfull skogsforskare. Landsbruksuniversitetet iUltuna bör inriktas mot att mera forska i möjligheten att göraskogens råvarubas till ersättare för oljan i den framtidakemiska industrin.Det är statens uppgift att skapa de förutsättningar somkrävs för att få företagen att göra rätt saker, få de kortsiktigavinsterna att sammanfalla med samhällets långsiktigaintressen. Om uthållig utveckling blir lönsam, kommer deflesta företag att sträva efter detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förutsättningar för ''grön''företagsamhet.
mot · GI02N239 · 1995-01-25 00:00:00 — Fyrverkerier har alltid använts vid festliga tillfällen, meninte i lika stor omfattning som . var färgerna ifyrverkeriet färre, nu innefattar det fler färger som är vackraför ögat men skadliga för miljö och hälsa.Det är de gröna och röda färgerna som är skadliga. Röttljus kommer från strontiumjoner och grönt från bariumjoner.Varenda jon som skickas upp i luften kommer ner igen. Degår in i vår föda och in i kroppen. Där konkurrerar de bl amed kalciumjoner och stör skelettuppbyggnaden.Bariumjoner kan sannolikt också ersätta selenidjoner somfungerar som aktiv grupp på enzymer som reglerarcelldelningen. En störd celldelningsreglering kan leda tillohämmad celltillväxt, cancer.Antalet fyrverkerier och raketer har ökat under de senasteåren. Vid olika festivaler tävlas det om de bästafyrverkeriuppskjutningarna och vid invigningar är detmycket vanligt med fyrverkerier. Privatpersoner köper storaraketer för sina födelsedagar och fester.För att utan risker kunna fortsätta att njuta av och fira medfyrverkeriuppskjutningar ska det röda (strontiumljuset) ochdet gröna (bariumljuset) uteslutas. Om det finns andra förmiljö och hälsa ofarliga ämnen som kan ersätta de skadligabör detta göras. I annat fall ska de skadliga heltuteslutas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fyrverkerier och raketer ej fårinnehålla ämnena strontium och barium.
mot · GI02N241 · 1995-01-25 00:00:00 — Industriellt utvecklingscentrum i västra Bland de industrier som är verksamma i västra ett flertal verkstadsmekaniska med anknytning tillfordonstillverkning t.ex. lastmaskinstillverkning, smedja,gjuterier, fordonselektronik m.fl. Ett annat dominerandeinslag i industribilden är företag i tunnplåt huvudsakligenmed inriktning på ventilations-, värme- och kylanläggningar,med medföljande tekniker. Traditionellt finns också en heldel företag i såg- och träförädlingsindustrin samtpappersbruk. Andra större industriarbetsplatser tillverkarpiptobak samt jakt- och sportammunition.De största möjligheterna till industriell tillväxt och därmedökade antal arbetstillfällen ligger i att ta till vara och utvecklade erfarenheter och det kunnande som finns i näringslivet , parat med nya kunskaper och ny teknologi som kommerutifrån, alternativt skapas i samarbete mellan industrier ochutbildningsinstitutioner i regionen.Ett annat hinder för att lyckas med ny eller utökadproduktion, eller utvecklande av nya produkter ochproduktionsteknik, är svårigheten att rekrytera tillräckligtkvalificerad personal. En stor vinst för regionen är om fleraredan verksamma inom det egna näringslivet kunde erbjudasfördjupad utbildning på det egna företaget, något annatföretag inom regionen eller utbildningsinstitution.Det finns ett förslag från representanter från näringsliv ochgymnasieskolor, som syftar till att omgruppera ochsamordna resurser i form av kompetens, utrustning ochlokaler för att på så sätt bidra till ökade förutsättningar förindustriell tillväxt. Detta skall ske i form av bildandet av ettindustriellt utvecklingscentrum (IUC), enligt modell frånOlofström och . Det är dock viktigt attutvecklingen av ett IUC i västra skall ske på depremisser och de initiativ och den kreativitet som finns iregionen och på så sätt skaffa sig en egen profil och egnarötter.Ett framtida centrum behöver nödvändigtvis inte vara ettcentrum i form av en byggnad eller en speciell placeringsort,utan kan vara ett begrepp, med samverkan ochsamutnyttjande som ledstjärna, med de större industriernaoch gymnasieskolorna som huvudaktörer. De tankegångarsom styrgruppen för utvecklandet av ett IUC har presenteratligger väl i linje med det handlingsprogram som regeringenpresenterat i budgetpropositionen under rubrikerna ''Flerföretag och företagare'' (vad gäller teknikspridning,användande av informationsteknik i små och medelstoraföretag m.m.), och ''Kunskapslyft för arbete'' (vad gällerbrist på välutbildad arbetskraft, utbildning i företag,utveckling av gymnasieskolans industriprogram m.m.). Etteventuellt framtida IUC i västra kommer också attpå ett mera effektivt och samlat sätt kunna utvecklasamarbete med andra resurser i länet som ligger utanförregionen, som t.ex. , ,, , m.fl.Vi vill att västra får statsmakternas stöd för attetablera ett industriellt utvecklingscentrum, IUC, enligt imotionen beskrivna och tidigare till Näringsdepartementetredovisade ambitioner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett industriellt utvecklingscentrum ivästra .
mot · GI02N242 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringen har i budgetpropositionen, bil. 13,, framhållit att Östersjöregionenkommer att få en allt större betydelse för Sverigesekonomiska utveckling och att man avser att ta initiativ tilldiskussioner om samverkan med ochvissa medlemsländer.Vi anser att det är angeläget att markera den roll Gotlandbör kunna spela som mötesplats i ett förstärktÖstersjösamarbete.Den nya politiska situationen i länderna runt harskapat ''nygamla'' förutsättningar för ett utvidgatÖstersjösamarbete. vill medverka i detta arbete.Under de senaste åren har Högskolan på utvecklatsstarkt med uttalad Östersjöprofil. Vidare kan nämnas denförsta Östersjögemensamma kulturinstitutionen, ÖstersjönsFörfattar- och Översättarcentrum, som invigdes sommaren1993. Fortsatta satsningar med samma inriktning planeras.Grunden för de gotländska satsningarna är, utöver detsjälvklara geografiska läget, de historiska, handelsmässigaoch kulturella förbindelserna mellan länderna iÖstersjöregionen. har sedan mer än 1 haft en viktig roll i dessa kontakter.En annan betydelsefull faktor är att betraktas somnågot av en ''neutral'' plats för möten och samverkan. I enregion med betydande politiska spänningar samt bl.a. storaekonomiska, sociala och industriella skillnader har ocksådenna neutrala position visat sig vara av stort värde.Vi vill i sammanhanget understryka godamottagningskapacitet och service för besöksnäringen, godaförutsättningar för hantering av säkerhetsaspekter samtallmänt positiva värdeladdning.Vi anser mot bakgrund härav att frågan om hur Gotlandkan ges en roll som mötesplats för ambitioner attstärka samarbetet i bör utredas närmare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hur kan ges en roll sommötesplats i .
mot · GI02N244 · 1995-01-25 00:00:00 — Jordbruket och livsmedelsindustrin står nu inför storautmaningar och en ökad konkurrens på hemmamarknadengenom EU-medlemskapet och . kan viockså räkna med konkurrens från Östeuropa.Livsmedelsindustrin är den bransch som kommer attpåverkas mest av EU-medlemskapet. När nu skallarbeta för en avreglering av EU:s jordbrukspolitik måsteföreträdare för näringen ges en ordentlig möjlighet att varamed i denna process.Livsmedelsindustrin är en viktig industribransch med ca70 000 anställda. har branschen setts som en delav jordbruksregleringen. måste vi ändra detta och skapaen näringspolitik som utgår från villkoren inom helalivsmedelsindustrin.De utmaningar som industrin står inför måste mötas mednya metoder. Det kommer att krävas åtgärder inom hela detnäringspolitiska fältet. Företagen måste genom en satsningpå marknadsföring öka sina exportandelar. Nya produktermed en högre förädlingsgrad måste utvecklas. Det behövs enteknisk utveckling inom branschen som kan kombineras meden ökad kompetens hos alla anställda. Livsmedelsindustrinhör till de branscher som har den högsta olycksfalls-och arbetsskadestatistiken.När samhällets resurser är begränsade krävs det att allainsatser görs effektivt. En förutsättning för detta är att detfinns en bred samverkan kring dessa frågor mellansamhället, företagen och de anställda.Som ett första steg behövs därför ett branschråd förlivsmedelsindustrin som kan ta ett samlat grepp över hela detnäringspolitiska området.Vi anser att det är bra att regeringen inrättat ettnäringslivsråd och ett särskilt företagsråd. Men med tankepå den nya situation som svensk livsmedelsindustri står införbehöver nu ett särskilt branschråd inrättas. Där skallsamhället ta sin del av ansvaret för att tillsammans med allatyper av företag och de anställda utforma en strategi förnäringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utveckling av livsmedelsindustrin.
mot · GI02N245 · 1995-01-25 00:00:00 — I den nya skogspolitiken som beslutades av 1993intar hänsynen till vår miljö en framträdande plats.Miljömålet jämställs med produktionsmålet. Omhuvudlinjerna i skogspolitiken råder en politisk enighet.Målen är också väl definierade. Däremot saknas mångastrategier för att uppnå de angivna målen.Konjunkturläget skapar en annan situationVi kan nu tydligt förmärka en omsvängning ikonjunkturläget inom hela skogsnäringen. Efterfrågan ökarbåde vad avser sågade trävaror och pappersmassa. Sågverkenökar snabbt sin kapacitet. Avsättningen på exportmarknadenär mycket bra. Vår svaga kronkurs bidrar naturligtvis. Vi''rear'' egentligen vår svenska skog just nu.Snabba omsvängningar i produktionen har vi upplevttidigare . Det är naturligtvis bra att vi haravsättning för våra produkter, men de häftiga svängningarnaskapar bekymmer på många håll. Osäkra arbetstillfällen,ryckighet i transportapparaten etc. skapar bekymmer. Såborde det inte vara. Vi borde ha en stabilare produktion inomsågverksindustrin.Förädlingsgraden inom sågverksbranschen tycks endast haökat måttligt . Vissa goda undantag finnsdock. Volymen nysågat virke som skeppas ut till virkeslagreni ökar fortfarande i det goda konjunkturläget.Förädlingsgraden sjunker i motsvarande grad. Det tycks intefinnas tillräckliga incitament inom branschen för att förbättraläget, även om det, på sina håll finns goda exempel påmotsatsen. Här har t.ex. nått längre än oss. Medhögre förädlingsgrad skulle vi också ha en stabilaremarknad.Mot bakgrund av skogsnäringens stora och just nu ökanderoll för att hålla vår handelsbalans uppe och de möjligheternäringen har att bidra till förbättring av sysselsättningslägetframför allt i glesbygd måste det vara samhällsekonomisktväl motiverat med samhällsstöd till näringen. Stödformernakan naturligtvis vara av olika slag men ett gemensamt målbör vara att utveckla system och metoder för vidareförädlingav träråvaror. Ett annat mål bör vara att ersätta andra råvarormed den förnyelsebara råvaran ''trä''. Ökade anslag tillforskningen inom området är ett exempel. Ett annat kan varaett särskilt etableringsstöd, hjälp till utbildning för lokaltverkande småföretag inom branschen. Ett tredje exempelvore att initiera en gemensam nordisk marknadsföring avträprodukter ute i Europa.Forskningsprojekt för ett ökat användande av träfiber ibyggnationer inom olika områden: t.ex. med sammanfogadelaminat av träfiber uppnås mycket höga kvalité- ochsäkerhetsnivåer.För att nå målet av en kraftigt ökande BNP , som bl.a. förutsättes i regeringens budget 1995 och föratt uppnå en balans i ekonomin fordras ett ökat värde avexporten, vilket bland annat en ökad vidareförädling avskogsråvaran kan bidra med. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för att öka förädlingen avskogsråvaran och därmed dess exportvärde,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning för ett ökat användandeav träfiber i byggnader.
mot · GI02N249 · 1995-01-25 00:00:00 — har ställt sig bakom WHO-målet att minskaalkoholkonsumtionen --2000.Detta är ett internationellt mål och måste naturligtvisförutsättas gälla agerande även i internationellasammanhang.Det statsägda AB Vin- och Spritcentralens export avAbsolut Vodka, framför allt till , har ibland beskrivitssom en av svenskt näringslivs mest lyckade exportsatsningarde . I AB Vin- och Spritcentralens årsberättelserredovisas med stolthet den smått geniala reklamkampanjsom ligger bakom framgångarna.Det är lätt att förstå att AB Vin- och känner stolthet över att med de förutsättningaraktieägaren givit ha gjort ett gott resultat. Det är svårt att hanågot att invända mot detta.Det som är anmärkningsvärt är att ägaren, svenska staten,inte klargjort för sitt företag vilken målsättning man har ifråga om de produkter som företaget tillverkar. Utan attreagera har ägaren åsett den förvisso mycket skickliga menfullständigt ohämmade reklamkampanj som företagetutomlands bedrivit för sin produkt . Sammaägare som således förbundit sig att inom ramen för WHOverka för en 25-procentig minskning avalkoholkonsumtionen bland medlemsländerna. Enligt lag fårreklam för alkohol dessutom inte förekomma i Sverige.Att för svensk statlig export av alkohol tillämpa andramarknadsföringsprinciper än de som gäller i , medhänvisning till att man följer andra länders lagar, kan inteuppfattas som annat än dubbelmoral. Det är därför rimligtatt, oavsett andra länders lagar, svensk statlig export avalkohol åläggs samma restriktivitet i fråga om reklam somgäller inom . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svensk alkoholreklam utomlands.
mot · GI02N252 · 1995-01-25 00:00:00 — Kooperativa utvecklingscentrum lämnar rådgivning ochinformation om kooperativ idé och kooperativt företagande.För denna verksamhet på 19 platser i landet har under detstatliga /95 fördelats 6,5 miljoner, ''enmåttlig summa''. På många håll kan de ses som ettkomplement till . Dock ärhuvudinriktningen begränsad till kooperativa ochmedarbetarägda företag.Riksrevisionsverket presenterade enrapport och utvärdering kring effekterna av stödet tillkooperativa utvecklingscentrum. RRV konstaterade attmånga nya arbetstillfällen skapats som annars knappast hadekommit till. ''En försiktig beräkning visar att LKUnvarit med om att starta upp 300 nya kooperativa företag''. Iutredningen konstaterades vidare att ''kostnaden perarbetstillfälle beräknas uppgå till , vilket tyder på en tillfredsställandekostnadseffektivitet generellt sett''. ''Social kooperation'', alltså arbete i gränslandet,rehabilitering, sysselsättning, nya jobb för svagare grupperär ett område där nykooperationen gjort många intressantainbrytningar. Både antalet verksamma arbetshandikappadeoch arbetstagare som börjat arbeta efter långa vårdtider påinstitutioner är stort. På många nivåer kan vittnas om denbetydelse denna typ av arbetskooperativ haft för människorssåväl psykiska som fysiska välbefinnande. ger dedessutom på många platser en mångfaldsysselsättningsalternativ, ofta någonstans mellankommunala dagcenter och verksamhet.Till skillnad från ovannämnda mer etablerade verksamhetär utvecklingen av de kooperativa alternativen pionjärarbetehela tiden. De ''markberedande'' insatserna inför varjeföretagsstart av denna typ är mycket omfattande ocharbetskrävande för de kooperativa utvecklingscentra.Akilleshälar är bl.a. kontinuitet iarbetsledarresurspersonsfunktionen, liksom svårigheten attsamla kraft och resurser från de många aktörer som ofta finnsrunt de arbetshandikappade.I dag bör området arbetskooperativ inom de s.k. socialakooperativen vara så stort att en samlad bild skulle kunnaskapas som lyfter fram denna arbetsform, och i avseendendär det är möjligt likartade förutsättningar diskuteras vidnyetablering som för andra alternativ förarbetshandikappade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att underlätta etablering av nyakooperativa enheter och stöd till deras fortsatta utveckling.