mot · GI02Ub304 · 1995-01-25 00:00:00 — Alla resurser tillkultur bör i ökad omfattning inriktas på barn och ungdomarvilket innebär att både kulturinstitutioner och kulturarbetareav alla slag bör komma in i skolan i ökad omfattning.Skolan har möjlighet att stärka barns och ungdomarsförmåga att naturligt umgås i en mångkulturell miljö, därmångfalden blir till en tillgång och positiv kraft. Skolan harhär ett viktigt ansvar att lyfta fram olika kulturer och ta indetta som en tillgång i och för undervisningen.Det innebär också att skolan har att hantera en delvis nyarbetssituation. Det faktum att fler elever har sin bakgrundoch sina rötter i andra kulturer innebär att skolan måstekunna hantera skillnader och konflikter som kan uppstå it.ex. synen på religion, könsroller, uppfostran etc. Våruppfattning är att skolan mer än tidigare måste ta upp dekonflikter eller problem som kulturmötesfrågor kan geupphov till. Först när dessa frågeställningar kommer upp tillytan kan fördomar och föreställningar bearbetas på ettkonstruktivt sätt. I detta arbete bör skolan bl.a. kunna ta tillvara de hemspråkslärare som finns på skolan.Vi har i annan motion, 1994/95:Sf621, gett förslag till hurvi anser att skolan och utbildningen måste arbeta i ettmångkulturellt samhälle. har skolan generellt ettansvar att organisera sin undervisning så attinternationalisering och kulturkunskap sätts i fokus. Detta ärnågot som naturligt bör vara en utgångspunkt förfortbildning och lärarutbildning.Skolverket bör ges i uppdrag att utarbetafortbildningsmaterial i kulturmötesfrågor.Skolgårdarna har en viktig funktionEnligt forskning är hemmet, grannskapet och skolan treviktiga ramar inom vilka barnet skapar sin så kalladeplatsidentitet och självuppfattning. Barn är beroende avmiljöernas fysiska egenskaper men också av de socialabetydelserna som knyts till platserna genom andramänniskor. Sett ur skolans fostrande perspektiv kan troligenattraktiva och mångsidigt användbara skolgårdar inspireratill ökad användning av utemiljöer längre fram i enmänniskans liv.Skolgårdar som har tillgång till naturmark upplevs sombättre än de skolgårdar som inte har det. Det försiggår meraktiviteter på rasterna och även mer lärarstyrda aktiviteter.Det visar en delrapport från ett forsknings- ochutvecklingsprojekt om ''Skolgårdars pedagogiska värde''vid . På skolgårdar mednaturmark hittar barnen på flera lekar, även på hårdgjordaytor, men de använder grönområden mindre än på andraskolgårdar. På skolgårdar utan naturmark äger endominerande del av aktiviteterna rum i anslutning tilllekredskap, anordningar för bollspel eller andra anordningarmed entydig funktion. På skolgårdar med naturmark ägermajoriteten av aktiviteterna rum på platser med mångsidiganvändning. Det är viktigt att ta vara på dessa kunskaper närskolgårdarna byggs eller rustas upp.Det finns givetvis inte tillgång till naturmarker över alltmen naturligare skolgårdar kan ändå skapas. Grönsakslandutanför skolfönstret och vinbärs- och hallonbuskar pågräsmattan borde det vara möjligt att odla på de flestaskolgårdar istället för dagens stickiga prydnadsbuskar.Enskilda skolor har tagit sådana initiativ vilket upplevts sompositivt av elever, lärare och föräldrar.Regeringen bör ge i uppdrag att spridakunskaper och positiva exempel om de naturligaskolgårdarna.Lärarnas viktiga rollKompetens, kreativitet och engagemang är och förblirviktiga delar i vår gemensamma ambition att skapa enkvalitativt god utbildning. Lärarprofessionalism ärfundamentet för god utbildning. Lärarnas yrkesskicklighetoch kompetens är även viktig för det som vi kallarnormöverföring. Lärare har som förebilder för våra barn enviktig fostrande funktion. Att överföra de normer och värdensom vår demokrati och vår kultur bygger på är och förblir enviktig uppgift för de verksamma i skolan.Behoven av fortbildning kommer att vara stora framöver.Dels ställer införande av en ny läroplan krav på fortbildning.Dels finns fortbildningsbehov inom vissa ämnen ellerämnesgrupper. Andra fortbildningsbehov vi tidigare pekat påär vid införande av skolstart vid . Ny teknik gör siggällande om datorer skall bli till ett medel i undervisning ochhär krävs stora fortbildningsinsatser.Högre utbildning och forskningUtbildning måste vara tillgänglig för alla, oavsett socialbakgrund och bostadsort. Detta gäller i särskilt hög grad denhögre utbildningen. Denna får inte koncentreras till ett fåtalregioner. För är det en självklarhet att utveckla demindre och medelstora högskolorna och stärka deras rollbåde i den nationella utbildningspolitiken och som motor iden regionala utvecklingen.Tyvärr är den politiska viljan att dra slutsatserna av dettabegränsat. För är det en självklarhet att utveckla demindre och medelstora högskolorna och stärka deras rollbåde i den nationella utbildningspolitiken och som motor iden regionala utvecklingen.I stort sett alla är överens om att andelen av arbetskraftenmed högskoleutbildning måste öka. Den expansion avantalet högskoleplatser som skett är inte tillräcklig. De störreuniversiteten har sannolikt vuxit klart. Ytterligare expansionav antalet högskoleplatser måste därför ske vid de mindreoch medelstora högskolorna.För handlar det om att säkerställa en godutbildningskvalitet för studenten oavsett var denne väljer attstudera. har antagit en ny högskolelag. I dennaförutsätts att all högskoleutbildning skall vila påvetenskaplig grund. Om detta krav skall ha relevans måstei princip all högskoleutbildning bedrivas med vetenskapliganknytning. En differentiering av högskolesystemet leder tillkvalitativa skillnader som vi inte kan medverka till.De mindre och medelstora högskolorna har flera roller,dels en nationell roll, dels en regional roll.Diskussionerna om att fasta forskningsanslag skall varaförbehållet universiteten har utgått från att det alltid behövsen ''kritisk massa'' för att säkerställa god kvalitet påforskningen. Tanken att kunskapsutvecklingen måste skegeografiskt på en och samma ort är på väg att bli allt meröverspelad. är istället den avgörande möjligheten attta del av och kommunicera med forskare världen över viainformationsdatanätverk.Vi föreslår att de högskolor som erhållit rätten att utfärdamagisterexamen även skall ha fasta forskningsanslag. Dettainnebär att vi förespråkar ett nytt enhetligt system förtilldelning av forskningsanslag. Fördelen med ett anslag förgrundutbildning och forskning är att detta kan differentierasberoende på vilken examensrättighet respektive högskolahar.De kriterier som har för att prövaansökningar om magisterexamen innebär högt ställda kravpå kvalitet. De högskolor som uppnått dessa krav har uppnåttsådan bredd och djup i sin utbildning och forskning attkvaliteten får anses tillgodosedd. Därmed har de ävenkvalificerat sig för forskning på eget programansvar. Meddenna modell kommer allt fler högskolor efterhand attkvalificera sig för magisterexamen och därmed ävenforskning på eget programansvar.Riksdagen bör ge regeringen till känna vad som här anförtsom forskningsresurser till mindre och medelstora högskolor.Vi har i en annan motion, 1994/95:Ub601, utvecklat dessaförslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolstart och tioårig grundskola,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av uppföljning ochutvärdering,3. att hos regeringen begär förslag i enlighet medvad i motionen anförts om att mobilisera föräldrars ochelevers medverkan i skolan,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning till de friståendeskolorna,5. att hos regeringen begär förslag i enlighet medvad i motionen anförts om skriftligt omdöme,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fortsätta IT-kommissionensarbete,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturmötesfrågor,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolgårdar.