mot · GI02So413 · 1995-01-25 00:00:00 — I debatten om resurser till sjukvården dyker ofta frågan omsjukhusstrukturer upp. De medicinska framstegen har varitstora under och för de mindresjukhusen har det inneburit avsevärda förändringar.Kompetens och kunskaper har kunnat flyttas ut frånregionsjukhusen och mycket av den verksamhet som tidigarevar förbehållen läns- och regionsjukhus kan även skepå länsdelssjukhusen. Omvänt fyller regionsjukhusen ochlänssjukhusen en länsdelsfunktion för sitt närområde. Därförär det svårt att ''renodla'' verksamheten på de olika nivåerna.HistorikSerafimerlasarettet var första egentligaakutsjukhus och invigdes 1752.Ungefär kom nästa fas avlasarettsutvecklingen. I takt med den framväxandeindustrialiseringen med nya tätorter grundades flertalet avvåra cirka 55 länsdelssjukhus.Till att börja med hade länsdelssjukhusen endast enspecialistläkare, en kirurg, som stod för all diagnostik,operativ och medicinsk behandling och eftervård dag somnatt. kom de första invärtesmedicinskaläkarna och länsdelssjukhusen delades upp i en kirurg- ochen medicinklinik. De olika servicedelarna t.ex. röntgen ochintensivvård har tillkommit successivt. har utvecklingen gått mot en alltmer ökad specialiseringockså inom länsdelssjukvården.Hoten mot mindre sjukhusPå senare tid har dock länsdelssjukhusens verksamhet ochframtid varit föremål för debatt. Hot om nedläggning ellerkrav på att de mindre sjukhusens struktur ändras så att manfår en ökad kostnadseffektivitet och en högre kvalitet harframförts.Olika nivåer i sjukhusstrukturenEn av anledningarna till hoten mot de mindreakutsjukhusen är att vi haft enorganisation med indelning i nivåer inom sjukvården. Det ärden mest specialiserade vården på riks- eller regionsjukhus,nästa nivå är länssjukhus och därefter länsdelssjukhus.Principen ha varit att det ska finnas ett länssjukhus i varjelän. Utav det skälet var det endast den mest elementärasjukvården som sköttes på länsdelssjukhusen. Den merkvalificerade vården gavs på länssjukhuset.Nu har utvecklingen gått i den riktningen attlänsdelssjukhusen har specialister inom i stort sett allaområden i verksamheten. På så sätt har man blivitsjälvförsörjande i den ''basala sjukvården''. När man sedanbehövt specialisthjälp har man direktkontakt medregionsjukhuset. Det har varit till stor fördel för patientenoch det har förkortat handläggningstiden och därmedväntetiden. är det också ekonomiskt gynnsamt.En annan konsekvens av den nu gällandesjukhusstrukturen är att efter det att länsdelssjukhusen blivitallt mer självförsörjande så har länssjukhusen byggts upp tillett ''litet regionsjukhus'' i det egna länet. Detta kan på sikthota även regionvården. Vissa behandlingsformer är såsällsynta att det krävs ett större befolkningsunderlag än vadett län utgör. Denna verksamhet bör bl.a. därför skötas inomregionsjukhusen.Fördelar med ett nät av mindre sjukhusMed den kristdemokratiska grundsynen är det naturligt attlåta de små vårdenheterna, de små länsdelssjukhusen, varabasen för den medborgarnära sjukvården. Det handlar omtillgänglighet och trygghet i ett patientperspektiv. Med tankepå det ökade antalet äldre i vårt land är länsdelssjukhusenen nödvändig resurs för att garantera alla en grundläggandehälso- och sjukvård på lika villkor.FramtidsperspektivDet är sjukvårdens mest angelägna uppgift att finna envårdstruktur som håller för högt ställda medicinskakvalitetskrav och som är kostnadseffektiv ochpraktisk. Det kan troligen bäst ske genom att man byggervidare på samverkan mellan primärvård, länsdelssjukvårdoch regionvård.För att pröva denna och andra modeller föreslås att ensärskild utredning tillsätts för att se över sjukhusstrukturen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stärka länsdelssjukhusens roll,2. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts för att göra en översyn av sjukhusstrukturen.