mot · GI02Ub654 · 1995-01-25 00:00:00 — Det är iögonfallande vilket traditionellt manligt synsättsom härskar inom politiker- och forskningsvärlden, vilketårets budgetproposition återspeglar. Det blir ännu merpåtagligt i och med inträdet i EU, där den manliga normentycks vara förhärskande för all verksamhet. Möjligheten attändra inriktningen med hjälp av riksdag, bordeprövas.Exemplen på hur mer typiskt manliga intresseområden fårdominera är oräkneliga. De mest iögonenfallande är desummor som läggs ned på ''Big science'' for ''Big boys''som allt oftare nu även börjar få benämningen ''Big toys''.Många tycker också att , Dennispaketet,, den alltför snabba och ogenomtänktadatautvecklingen, genforskningen, vapenutvecklingen m.m.är samma andas barn.Tilltron och låsningen till denna typ av satsningar är oftaså stor hos dem som har makten att lyhördheten försvagasinför dem som efterlyser helhetsanalyser med störrehänsynstagande till studier som försöker se teknikensskadeverkningar, människans begränsningar när det gälleratt hantera tekniken och till mäns och kvinnors behov av attockså få ''mjukare'' dimensioner av tillvaron tillgodosedda.Konsekvenserna av ett alltför ensidigt synsätt gör sig nugällande på område efter område. Inom sjukvården tycks detnästan finnas obegränsade medel för teknik- ochläkemedelsutveckling -- mycket beroende på att forskningenofta är ofri och sker i samverkan med näringsliv. Samtidigtär det svårt att få gehör för de ''mjukare''forskningsprojekten. När projektansökningar avslåshänvisas ofta till brist på vetenskaplig grund, utifrån dendefinition av vetenskap man valt att använda. Benägenhetenatt verkligen ta till sig den vetenskapsteoretiska diskussionsom här sker både i och internationellt är liten inomsvensk naturvetenskap och teknik.Visst är det ytterst politikernas sak att göra denövergripande avvägningen också vad gäller de etiska eller''mjuka'' problem, som vi länge blundat för i vår hejdlösaoptimism inför teknikens möjligheter att lösa alla problem.Det är i hög grad problem av denna art som forskare medfeministiskt perspektiv, såväl som gröna miljöpartier ochkvinnliga politiker världen över, försöker få gehör för, mensom etablissemangen helst undvikit att ta på allvar.Det glädjande nu är att man trots kriser -- eller som en följdav dessa -- kan skönja vaga tecken på att en medvetenhet omproblemens art och grad börjar växa och ge resultat. ''Bigscience'' får på många håll starka nedskärningar. (Hösten1994)Kärnkraftsetablissemangen har länge ifrågasatts.Öresundsbron såväl som Dennispaketet börjar vackla. Jagoch många med mig ser även FRN:s markering av betydelsenav ökat utrymme för feministiska perspektiv även inomsvensk forskning, som ytterligare ett uttryck för en''synvända'' -- i mening -- och enomprövning av våra tänkesätt. Jag tror att alltfler börjar insebetydelsen också av den friheten och obundenheten inomforskningen.Agnes docent i pedagogikCitatet ovan av kunde vara klippt och skuretur de grönas partiprogram, som visar riktningenframåt, det livsviktiga och lusten till livet, där kvalitén sättsframför kvantiteten. Kvalitet har många dimensioner. Denkan vara primär, sekundär eller tertiär. Om det handlar omatt bygga ut ett älvdrag, kommer alla dessa kvaliteter upp tillytan. Teknikern ser vilken potential det finns i forsensfallhöjd, elproduktion och ekonomisk vinst, det mätbara(primär kvalitet). Konstnären ser färgen, formen och hörmelodin i forsens virvlar (sekundär kvalitet).Naturmänniskan känner en lyckokänsla av att få sitta vidforsen och bara njuta av att den finns, det känslomässiga(tertiär kvalitet). När man talar om att bygga ut forsen,kommer alla dessa kvaliteter i konflikt med varandra.Vem vinner? Den som känner en lyckokänsla? Knappast.Nej, den som kan presentera en ekonomisk kalkyl som gersamhället snabba pengar, men som inte skonar naturen, ärvinnaren. När väl kraftverket ligger där, kan det gjorda intevara ogjort. Det är irreversibelt. När skall den tertiära kvaliténvinna över den primära?Utbyggnaden i är ett exempel på det vansinne sområder i världen. När folket kedjade fast sig för att rädda älven,kom polis och militär och baxade bort dem och älvenbyggdes ut trots kraftiga protester och väl underbyggda faktamot utbyggnaden. erkänner man att utbyggnaden varonödig. NATO behöver inte denna el och i råderöverskott på el. Parallellen i är slående.KärnkraftsutbyggnadenI fortsätter satsningarna på storskaliga, komplexaoch sårbara projekt som ITER, en enorm fusionsanläggning,gigantiska högfärdsbroar, högteknologiska vapensystem ochen ny eras kärnreaktorer, för tillväxtens skull.Det behövs en synvända i all utbildning och forskning --ett nytt tänkesätt -- där värdena i naturen och solidaritetenmed kommande generationer vägs in som tunga skäl, närman ger anslag till forskning. har ett ansvar föratt detta sker. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ''Big science'' for ''Big boys'',2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om helhetsanalyser med större hänsyntill teknikens skadeverkningar, människans begränsningarnär det gäller att hantera tekniken och till mäns och kvinnorsbehov av mjuka dimensioner,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsekvenserna av ett alltförensidigt synsätt,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ofri forskning i samverkan mednäringsliv,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hur projektansökningar avslåsmed hänvisning till brist på vetenskaplig grund, utifrån dendefinition av vetenskap man valt att använda,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om politikernas sak att göra denövergripande avvägningen också vad gäller de etiska eller''mjuka'' problem som behöver lösas,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om feministiskt perspektiv,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett nytänkande inom utbildnings-och forskarvärlden,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konflikt mellan den tertiära ochden primära kvaliteten,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att solidariteten med kommandegenerationer och naturens värden skall väga tungt vidanslagsgivning till forskning.