mot · GI02Jo210 · 1995-01-25 00:00:00 — Ett ekologiskt hållbart jordbruk Det svenska lantbruket är inte långsiktigt hållbart.Specialisering med stora spannmålsgårdar på slätten ochanimaliegårdar i skogs- och mellanbygder omöjliggör ettlantbruk med naturliga kretslopp. Jordbruket har blivit alltmer beroende av ändliga resurser som fossila bränslen bådeför transporter, lantbruksmaskiner och tillverkning avkonstgödsel. Även fosfor i gödselmedel är en sådan ändligresurs. Konstgödsel och bekämpningsmedel i lantbruketmedför miljöproblem. I den intensiva animalieproduktionenmed stor djurtäthet innebär även gödselhanteringen problem.Spridningsarealen är ofta för liten. Det läcker kväve till sjöar,vattendrag och hav.Målet ett ekologiskt lantbrukSverige måste få ett lantbruk som är långsiktigt uthålligt.Därför är mål att av åkerarealen skall vara ekologiskt odlad ettbra mål, men de gröna ser det som ett delmål.Långsiktigt måste målet vara ett lantbruk helt fritt frånanvändning av ändliga resurser och kemiskabekämpningsmedel.10 %-målet innebär att 300 000 ha skall odlas ekologisktår 2000. För att nå det målet måste 50 000 ha åker ställas . Det är nästan lika mycketsom arealen som odlas ekologiskt , ca 60 000 ha. För att nå det första målet måste regeringenåterkomma till med en plan för hur det skallförverkligas. De politiska signalerna måste bli tydliga och dejordbrukspolitiska besluten tydligt visa vilken utvecklingsom skall främjas.Även för konstgödselanvändningen behövs delmål.Riksdagens mål att minska användningen till år1995 kommer inte att nås. anser att det nyadelmålet måste vara att användningen av konstkväve skallhalveras utifrån förbrukning. Förbekämpningsmedel skall delmålet vara reduktion av användningen utifrån årssiffror. Det är fel att som bara räkna minskningen i antalkg aktiv substans. Hänsyn måste också tas till hur stor arealpreparaten räcker till. Reduktionen skall alltså varadosrelaterad.Intresset stort både hos konsumenter och lantbrukareÄven inom näringen håller insikten att det svenskalantbruket måste ändra inriktning på att slå igenom. Deekologiska odlarna ses med respekt av de konventionella ochintresset för att lägga om både spannmålsodling ochdjurhållning till ekologiska metoder finns hos allt fler. Enbidragande orsak till detta är naturligtvis det allt ökandekonsumentintresset och den ökande efterfrågan på KRAV-odlade produkter av alla slag. Konsumenterna efterfrågarmer KRAV-odlade produkter än vad som produceras iSverige . Därför sker en import. Skall det svenskajordbruket kunna vara med i konkurrensen måste enomställning komma igång snabbt, vilket naturligtvis även ärtill gagn för miljön.Även i förädlingsledet är intresset stort. Beträffandeekologisk mjölk finns intresse från många mjölkbönder attlägga om till ekologisk mjölkproduktion, men bristen påKRAV-odlad fodersäd begränsar möjligheterna. Enligtkraven för eko-mjölk skall hälften av djurens foderproduceras på gården. I skogs- och mellanbygderna, både isödra och norra , odlas ofta bara grönfodret medanfoderspannmålet köps utifrån, ofta från slättensspecialiserade spannmålsgårdar. Förutsättningen för attmjölkproducenter skall kunna lägga om till ekologiskproduktion och tillhandahålla det konsumenten vill ha, idetta fall eko-mjölk, är alltså att vi politiker ser till att göradet ekonomiskt möjligt för spannmålsbönder att lägga omdelar av sin areal för att producera KRAV-odlatfoderspannmål. Kravet för att få stöd till detta kan inte varaatt hela spannmålsgården skall ställas om till ekologiskodling. Det borde utgå stöd till ekologisk odling för den delsom ställts om. producerar endast en tredjedelav mängden efterfrågad ekologiskt odlad spannmål.Svårigheterna vid en omläggning från konventionellodling till ekologisk skall inte underskattas. De olikabrukningsmetoderna kräver helt olika tänkesätt ochkunnande. Risken att något skall gå snett är större i detekologiska lantbruket än i det konventionella.Förutsättningar för att klara en övergång är tillgängligrådgivning och utbildning. föreslår därför enökad satsning på rådgivning, forskning och utbildning förekologiskt lantbruk. För detta vill vi anslå 250 miljonerkronor . av dessa avses tillrådgivning.Ge rätt politiska signaler!I den socialdemokratiska jordbrukspolitiken talas mycketom en återgång till jordbrukspolitiska beslut.Socialdemokraterna och övriga partier valde då att minskaden odlade arealen genom att erbjuda det konventionellajordbruket omställningsstöd. Några miljökrav på lantbruketför att få igång en utveckling mot ett hållbart lantbruk på siktställdes inte. Den arealen som blev kvar odlas fortfarandelika intensivt med miljöproblem som följd. degröna föreslog i samband med det jordbrukspolitiska beslutet1990, att miljöavgifter på handelsgödsel skulle införas ochatt dessa avgifter skulle gå tillbaka till näringen i form avarealstöd. Vi ville få igång en utveckling mot ett mindreintensivt jordbruk med lägre användning av konstgödsel ochbekämpningsmedel. Eftersom avkastningen är mindre perhektar i ett sådant jordbruk skulle spannmålsöverskottetförsvunnit. var emot det jordbrukspolitiskabeslutet i samband med anpassning tillEU:s jordbrukspolitik. fanns åter chanser att med enkombination av rejäla miljöavgifter på handelsgödsel ochbekämpningsmedel i kombination med stöd både tillresurshushållande konventionellt och till ekologiskt jordbrukgynna utvecklingen mot ett jordbruk, där intensiteten ochdärmed miljöproblemen minskar. Den chansen togs tyvärrinte.Ett ekologiskt lantbruk ökar den biologiska mångfaldenDet ekologiska lantbruket är ett långsiktigt hållbartlantbruk där återcirkulation av resurser är en förutsättning.Odling av kvävefixerande grödor, vall och träda minskarintensiteten i spannmålsodlingen. av arealen odlas med kvävefixerande grödor.Beräkningar visar att producerad mängd spannmål minskartill hälften om en ren spannmålsgård ställs om helt. Även pågårdar med djur minskar intensiteten. Ängar och hagar betasoch de delar av landskapet, som har störst betydelse förmånga av de örter, som är akut hotade, bibehålls ochutökas. Genom denna brukningsmetod återskapas denbiologiska mångfald som alla politiska partier säger sigvärna. Samma landskap har ofta stor kulturell och historiskbetydelse.För att bevara de ur natur- och kultursynpunktvärdefullaste markerna infördes i samband med 1990 årsbeslut landskapsvårdsstöd och NOLA- stöd. Avsikten var attspara det som ännu återstod av hotade arter och rester efterdet landskap och den historia, som är vår. Inför beslutet omdet svenska jordbrukets stöd då blir medlem i EUpresenterades ett ambitiöst och bra miljöprogram av denförra borgliga regeringen, utarbetat i samråd med näringen.Tyvärr valde socialdemokraterna och attendast behålla stöden till landskapsvård och . Stödettill resurshushållande konventionellt lantbruk, många avmiljöstöden som stöd till våtmarker och utrotningshotadehusdjursraser, stöden till jordbruk i LFA-områden m.m.försvann. Mot detta har reserverat sig, dåbetänkandet 1994/95:JoU7 Vissa livsmedelspolitiskaåtgärder vid ett medlemskap i antogs i idecember 1994.En stor del av de arter som är utrotningshotade iSverige är beroende av kulturlandskapet. De trängs nutillbaka av de intensiva brukningsmetoderna med röjning avodlingshinder som diken och åkerholmar, gödsling ochkemiska bekämpningsmedel. Målet kan inte bara vara attsäkerställa de refuger som finns kvar för de hotade arterna.Då skapas på mycket marginella ytor ett musealt lantbruk,där man bibehåller förutsättningar för de arter, som ärhotade av kemikaliejordbruket och bristen på hävd av vissamarker. Det räcker inte. Den biologiska mångfalden, som dettalas så mycket om, är inte bara några få individer av olikaarter, en liten rest av det som en gång var. Den biologiskamångfalden är också en individrikedom inom arten. För attåterskapa den rikedomen måste allt jordbruk bedrivasannorlunda. Brukningsmetoder som kräver mindreanvändning av handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel leder till att en större art- ochindividrikedom kan bibehållas och återskapas iodlingslandskapet. Mängden handelsgödsel ochbekämpningsmedel måste minska.Genom att skapa ett uthålligt lantbruk, där ekologiskakretsloppsprinciper tillämpas, bevaras många av de örtrikamarker, som hotas av igenväxning. Många örter ärhotade av övergödning och brist på bete. Mulen är i mångafall den bästa landskapsvårdaren. Eftersom produktionen perhektar är lägre i det ekologiska än i det konventionellajordbruket kommer mer jord att brukas. Med växelbruk ochnaturlig gödsel i stället för konstgödsel ochbekämpningsmedel ökar det biologiska livet i jorden.Födotillgången ökar för många fågelarter, som ärhotade. Kulturlandskapets biotoper kan återhämta sig. Vårbiologiska rikedom ökar.Ekologiskt hållbart måste bli ekonomiskt lönsamtFör att få igång utvecklingen mot ett allt mer resurssnåltoch ekologiskt lantbruk anser att flera åtgärdermåste samverka. Stödet till ekologisk odling, tillresurshushållande konventionellt lantbruk och tillrådgivning, utbildning och forskning måste ökas. Samtidigtmåste miljöavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel höjas rejält. En kombination av höjdamiljöavgifter på insatsmedel och stöd till resurssnåltkonventionellt och ekologiskt jordbruk kommer att sätta fartpå omställningen till ett långsiktigt hållbart lantbruk. Dehöjda miljöavgifterna skall finansiera satsningarna. Avsiktenär, att det som är ekologiskt hållbart skall bli ekonomisktlönsamt. Vi anser att de ramar för de miljöstöd somregeringen skall förhandla om i EU skall vara enligt förslagi proposition 1994/95:19. Det innebär ett totalt miljöstöd påsikt till det svenska jordbruket på . Vianser att strukturstöden och miljöstöden skall fördelas enligtförslag i proposition 1994/95:19, vilket framlagts ireservation i betänkande 1994/95:Jou7.I årets budget vill vi satsa enligt följande.Stöd till ekologisk odlingArealstödet till ekologiska lantbrukare måste vara av ensådan storlek, att det blir ekonomiskt lönsammare att odlaekologiskt än konventionellt. Stödet skall utgå tilllantbrukare som redan har lagt om helt. Det skall också gestill odlare, som är på väg att lägga om till ekologisk odling,då för den del av arealen som odlas ekologiskt. Det skall varamöjligt att lägga om på sådant sätt som är lämpligt för gårdenmed hänsyn till växtföljder o.dyl. För att öka mängdenekologiskt odlad spannmål, där efterfrågan mycketöverstiger efterfrågan, anser vi att stöd skall utgå även tillden areal som ställt om på en gård som i övrigt odlarkonventionellt. För stöden skall krävas att markenkontrakteras för ekologisk drift . Stödet skall varalika per hektar . Stöd skall utgåtill all åkerareal oavsett grödor, liksom vall, bete och träda.Även odling av bär, grönsaker och potatis bör alltså gearealstöd. anser, vilket vi fick gehör för i höstensjordbrukspolitiska beslut, att ekologiska odlare skallundantas från EU:s trädeskrav. Avsikten med trädeskravet ärju att minska produktionen, något den ekologiska odlarenredan gjort, eftersom hektarskörden är betydligt mindre i denekologiska odlingen än i den konventionella. I avvaktan påett beslut i EU om detta måste få undantag frånregeln om träda för ekologiska odlare. Stödet för ekologiskodling bör vara i storleksordningen per hektar, likaför hela landet. Eventuell differentieringen mellan olikagrödor måste skyndsamt utredas i samarbete med näringen.Med dagens areal ger dessa stöd kostnad på 150Mkr, kontrakterade stöd under . ökarbeloppet med ytterligare , eftersom allt fler ställerom till ekologisk drift. Eftersom årets budget löper över tvåodlingssäsonger måste nu anslås medel . Med måletatt av åkerarealen skall vara ekologiskt odlad år 2000sker en ökning av den ekologiskt odlade arealen med 50 000ha . Stödet till den ekologiska odlingen kommer att ökamed 2000 uppgå till 600 Mkrper år.Hälften av stödet betalas inom EU:s miljöprogram.Totalt för budgetperioden anslås för stöd tillekologisk odling, varav hälften bekostas av EU.Stöd till rådgivning, utbildning och forskningVi anser att en utökad rådgivning, utbildning och forskningrörande resurshushållande konventionellt och ekologisktlantbruk är nödvändigt för att omställningen till ett hållbartlantbruk skall underlättas. Forskning rörande metoder attåterföra växtnäring från tätorterna till jordbruket skallprioriteras, liksom forskning rörande sambandet mellanodlingssystem, produktkvalitet och hälsa. Med växtnäringavses inte bara rötslam, eftersom kväve och kalium då inteåterförs. För att kunna återfå och återföra dessa ämnen krävsandra metoder än vad som tillämpas i traditionellareningsverk. tas inte dessa för jordbruket så värdefullaämnen till vara alls, utan försvinner till recipienten medmiljöproblem som följd. Rådgivningsverksamheten ärytterst viktig i den utveckling vi emotser. Att odla ekologisktkräver, som anförts ovan, ett annorlunda kunnande.Insatserna för växtnäringsförsörjning, ogräsbekämpningm.m. måste ske förebyggande. Även ekologisk djurhållningkräver rådgivning. Om inte insatserna på detta område ökasrejält finns risk att bristen på rådgivning och kunnandeomöjliggör för många jordbrukare att ställa om driften. Med10 %-målet skall antalet ekologiska lantbruk öka frånungefär till över 10 2000.I regeringens budgetproposition minskas anslagen tillforskning och utbildning med på årsbasis. 150 Mkrav dessa medel återläggs i budget. Miljöpartietde grönas extra anslag för utbildning och forskning röranderesurshushållande konventionellt och ekologiskt lantbrukfördelas lika på Statens och Skogs-och jordbrukets forskningsråd . Återläggning av medeltill finansieras genom överföring avsektorsforskningsmedel till forskningsråden.200 miljoner kronor anslås till forskning ochutbildning. Anslaget öronmärks för utbildning och forskningom resurshushållande konventionellt och ekologisktlantbruk enligt förslag ovan. anslås för rådgivning.Totalt för budgetperioden anslås . Av den avregeringen föreslagna besparingen på forskning ochutbildning inom , ,återläggs 150 Mkr.Stöd till resurshushållande konventionellt lantbrukFör att styra in konventionella lantbrukare mot enmiljövänligare produktion bör ha ett program förstöd till resurshushållande konventionellt jordbruk liknandedet, som föreslogs i SOU 1994:82 och som mycket liknar detprogram, som har. EU föreskriver, attmedlemsländerna skall ha miljöprogram syftande till ett påsikt resurssnålare och hållbarare lantbruk. Med de förslag tillmiljöprogram som den socialdemokratiska regeringenföreslagit saknas sådant. Det anser vi olyckligt, eftersom justprogrammet för resurshushållande konventionellt jordbrukkan ge konventionella odlare, som är intresserade avekologisk odling, en möjlighet att växla om stegvis. Genomdetta program får vi igång utvecklingen och stimulerarmiljötänkandet. Kraven för att få detta stöd skall vara mindreanvändning av handelsgödselkväve och bekämpningsmedelm.m. enligt förslag i SOU 1994:82.Vi vill dock att kraven på reduktion av användning avkonstgödsel skärps och föreslår en trappa med reduktion 30-40-50 % och olika stödnivåer. Vi vill även ta bort dispens försvampbekämpningsmedel. Stöden skall alltså differentierasefter miljöinsats. Det högsta stödet skall inte överstigahälften av stödet till ekologisk odling, det vill säga 1000 krper hektar. För att få stöd skall kontrakt tecknas.Kostnaden för detta program beräknas till för 1995och ökas med ytterligare till under 1996.På sikt anser de gröna att stödet skall uppgå till700 Mkr enligt förslag i SOU 1994:82 och i proposition1994/95:19.Totalt för budgetperioden anslås tillresurshushållande konventionellt jordbruk fördelat på 200Mkr och . Programmet kan ingåi EU:s miljöprogram och delfinansieras till av EU.Miljöavgift på handelsgödsel och bekämpningsmedelFör att miljöavgifterna skall leda till betydande minskningav användningen krävs avsevärda höjningar avavgiftsnivåerna. har tidigare föreslagit betydligthögre avgifter på konstgödsel och bekämpningsmedel än idet förslag vi nu lägger. Då förespråkade vi också en internavreglering och bibehållet gränsskydd. I och med SverigesEU-medlemskap ändras förutsättningarna för det svenskajordbruket radikalt. Därför anser vi inte att det är möjligt atti dagsläget föreslå lika kraftiga höjningar som tidigare.Avgifterna föreslår gälla från 1 mars 1995.Miljöavgifter på kväveMiljöpartiet föreslår, att miljöavgiften höjs till perkilo kväve i gödselmedel, om andelen kväve i medlet ärminst 2 %.Miljöavgift på kadmiumMiljöpartiet föreslår en miljöavgift på kadmium igödselmedel på per gram för Cd-innehållet över per ton fosfor. Kadmium är en mycket giftigtungmetall, som bör försvinna ur gödselmedel. För att nå ettsådant mål bör regeringen tillsätta en utredning, som snarastskall presentera en plan för hur detta skall gå till.BekämpningsmedelIdag är avgiften baserad på kilo. ser helst enavgift baserad på dos, men eftersom regeringen iJordbruksutskottets betänkande 1994/95:JoU7 fått i uppdragatt återkomma med detta föreslås en ökning av avgiften till100 kronor för varje kilogram verksam substans.De föreslagna miljöavgifterna på konstgödsel ochbekämpningsmedel ger en intäkt på lågt räknat 1,2 miljarderkronor per år.ÖvrigtStöd till vall och bete i stödområde 1--4 och i södraSveriges LFA- områdenMånga av de arter som är akut hotade i odlingslandskapetfinns i vall och betesmarker. För att säkerställas att dessabevaras och att ett jordbruk med djur blir kvar i dessaområden behövs produktionsanknutet generellt arealstöd tillvall och bete. Varken omfattningen eller nivåerna för dessastöd inom miljöprogrammet anges i budgetpropositionen.Det produktionsanknutna generella stödet till vall och betebör brytas ut ur det av regeringen föreslagnamiljöprogrammet och tillföras nya resurser. För dettaavsätter enligt förslag i SOU1994:82 och proposition 1994/95:19. Stödet kan ingå i EU:smiljöprogram och finansieras till av detta.Totalt anslås till produktionsanknutetgenerellt stöd till vall och bete i stödområde 1-4 och till södraSveriges LFA-område, totalt . Hälften av stödet finansieras av EU.Miljöersättningar inom jordbruket i övrigtGenom att ur den i budgetpropositionen föreslagnasumman till Miljöersättningar inom jordbruket lyfta ut stödtill vall och bete i stödområde 1--4 och LFA-områden finns goda utrymmen för andra miljösatsningarinom jordbruket än de föreslagna stöden tilllandskapsvårdande åtgärder och till miljökänsliga områden.Stöd till utrotningshotade husdjursraser, stöd till våtmarker,småvatten och åar är åtgärder vi finner särskilt angelägna.Regionala stöd till jordbruketInom detta anslag i regeringens budgetproposition finnsstöd till mindre gynnade områden, sk. LFA-stöd.Miljöpartiet anser det oacceptabelt att stödet till södra minskats från till , enminskning med jämfört med förslaget i proposition1994/95:19. I detta område finns just de ängs- ochhagmarker, som måste bibehållas för att arter beroende avkulturlandskapet skall kunna finnas kvar och öka. LFA-stöden lämnas per djurenhet och just lantbruk med djur är enförutsättning för att bevara detta viktiga natur- ochkulturlandskap.Stödet till LFA-områden ökas med 200Mkr utöver regeringens förslag till på årsbasis,totalt . Stödet finansieras fjärdedel av EU.Stöd till norra anser att stödet skall utformas enligt förslag iproposition 1994/95:19, det vill säga totalt . Med förslaget i budgetpropositionen att utnyttjade regionala stöden fullt ut blir det nationella stödet tillNorrland . Stödet till fördelas på 395 MkrLFA-stöd, stöd till vall och bete ( miljöstöd nord)och nationellt stöd 210 Mkr.Stöd till information och marknadsföring m.m. förekologiskt lantbrukUnder föregående år fanns dels till information ochmarknadsföring under ett ett-årigt anslag för ekologiskodling, dels under anslag Miljöförbättrande åtgärderi jordbruket. Båda försvinner i regeringens nyabudgetproposition. Under anslaget Konsument- ochmarknadsföringsåtgärder inom livsmedelsområdet anslås 30Mkr, på årsbasis. I och med EU är detta anslagmycket viktigt. I texten nämns ekologiska livsmedel. För attutrymmet för den ekologiska odlingen skall bli tillräckligtanser att detta anslag bör förstärkas med 10 Mkr.Den ekologiska produktionen kontrolleras av KRAV, enekonomisk förening med producenter, handel ochmiljöorganisationer som medlemmar. Den kontrollerar helaproduktionen från fält och ladugårdar via förädlingen tillbutikerna. Verksamheten har varit mycket framgångsrik ochtack vare bra information är KRAV-märket välkänt blandkonsumenterna. I och med den förväntade ökningen avantalet ekologiska lantbrukare, både på växt- och djursidan,finns behov av ekonomisk förstärkning. Verksamhetenhar fått minskade anslag, vilket lett till attden brottas med ekonomiska problem. Miljöpartietanser att ytterligare skall tillföras KRAV, förbudgetperioden Mkr tillförs till information och marknadsföring förekologiskt lantbruk. tillförs KRAV utöver dagensanslag för budgetperioden. Totalt för budgetperioden anslås13 Mkr utöver förslag i budgetpropositionen.Anslag för bevarande av kulturväxter, som inte ärlistade i EUI särskild partimotion nummer 461 motiveras ett anslag föratt få våra av hävd använda fröer av köksväxterdokumenterade och uppförda på EU:s lista över fröer, somfår säljas. För detta ändamål anslås 4 Mkr.Totalt anslås för att av hävd användaköksväxter skall få försäljas som frö även sedan Sverigeblivit medlem i EU.Stöd till sockerbruket på GotlandSockerproduktionen på är mycket viktig för ön.Miljöpartiet utvecklar detta i en särskild motion. För attsäkerställa produktionen anslår vi totalt underbudgetperioden.Stödet till sockerproduktionen på ökas till 18,75Mkr under budgetperioden.Stöd till avbytarverksamhetenMiljöpartiet anser att stödet till avbytarverksamheten skallutgå med , men medmål att näringen övertar halva kostnaden.Vi utvecklardetta i särskild motion.Stödet till avbytarverksamheten skall vara perår . Med hänvisning till anförda hemställs1. att hos regeringen begär ett program som visarhur målet, att av åkerarealen skall odlas ekologiskt år2000, skall nås,2. att beslutar fastställa målet attkonstgödselanvändningen inom jordbruket skall halveras tillår 2000 utifrån förbrukning,3. att beslutar fastställa målet att användningenav bekämpningsmedel skall reduceras utifrån siffror,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om beräkning av reduktionen avbekämpningsmedel vad gäller antal kilogram respektive dos,5. att till konto B 11 Miljöersättningar ijordbruket till delprogram för stöd till ekologisk odlinganslår 450000000kr för budgetperioden, fördelat på 150000000kr odlingssäsong 1995 och 300000000kr 1996, varav hälften finansieras av EU,6. att beslutar att arealstöd för ekologisk odlingskall utgå dels till odlare som ställt om hela odlingsarealen,dels till omställd areal hos odlare som avser att ställa om helagården och till ekologiskt odlad åkerareal på gård där helagårdens åkerareal inte avses ställas om, för samtliga medkontrakterad odling under ,7. att beslutar att arealstöd skall utgå till samtligagrödor liksom till vall, bete och träda,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i övrigt i motionen anförts om ekologisk odling,9. att beslutar att under konto B 11Miljöersättningar inom jordbruket för nytt delprogram:miljöprogram Resurshushållande konventionellt jordbrukanslå 200000000kr och 500000000kr , totalt för budgetperioden 700000000kr, varav hälften finansieras av EU,10. att beslutar att villkoren för stöd enligt dettaprogram skall vara enligt förslag i SOU 1994:82, men medde ändringar som föreslås i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i övrigt anförts i motionen om stöd till resurshushållandekonventionellt jordbruk,12. att under konto B 11 Miljöersättningar inomjordbruket för nytt delprogram Produktionsanknutetgenerellt stöd till vall och bete i stödområde 1--4 och i södraSveriges s.k. LFA-område anslår 800000000kr , totalt 1600000000kr, varav hälften finansieras av EU,13.