mot · GI02Sf602 · 1995-01-25 00:00:00 — Moderata utgångspunkterKommunismens fall i har inneburit mycketstora omvälvningar, både i närområde och i andradelar av världen. Frigörelse från diktatur och förtryck haröppnat möjligheter att driva krav på nationell och etniskintegritet.Men gamla motsättningar har också bringats i dagen.Konflikter och kriser har följt i spåren med flyktingrörelsersom resultat. Bosnien och är tragiska exempel pådetta. Även i och genererar lokala ochmellanstatliga konflikter stora flyktingströmmar.De fasansfulla händelserna i bärvittnesmål om var de stora problemen finns och hur snabbtde kan utvecklas. FN räknar med att drygt 20 miljonermänniskor är att betrakta som flyktingar. Till detta kommerminst lika många som är flyktingar i sina egna länder.Miljoner människor lever också i flyktingliknandesituationer på grund av miljöförstöring eller ekologiskaobalanser förorsakade av människan eller naturen.Sverige har profilerat sig som ett landmed en generös flykting- och invandringspolitik. Inget annatland i har, i förhållande till folkmängden, tagitemot så många asylsökande och givit så mångauppehållstillstånd som . 1994 beräknas t.ex upp mot75 000 personer ha fått uppehållstillstånd. Det är det störstaantalet invandrare ett enskilt år som någonsin registrerats ivårt land. De allra flesta uppehållstillstånd har beviljats påhumanitära grunder eller på grund av anknytning. Till dettakommer att är en av de största bidragsgivarna tillFN:s flyktingorgan, UNHCR. Vi är också ett av de ländersom lojalt ställt militär trupp till förfogande förfredsbevarande insatser.Sverige skall även fortsättningsvis ha en flykting- ochinvandringspolitik präglad av humanitet. Men vi moderatermenar att det är nödvändigt att förändra principerna förinvandrar- och flyktingpolitiken. Förändringar som kan mötaframtiden och som är förankrade i verkligheten. Flyktingarsskyddsbehov skall komma i första rummet.Internationellt samarbeteDen faktiska årliga invandringen till har ökatfrån 0,9 miljoner människor 1985 till ca 3 miljoner 1992.Alla västeuropeiska länder är i färd med att omdefiniera sinflykting- och invandringspolitik och en ökad samordningförutsätts också i EU.Det är därför inte längre möjligt för något land att längrebedriva en i huvudsak egen och nationell politik på dettaområde. Det är endast i samverkan med andra som frågornakan lösas. Det är framför allt med de europeiska ländernasom en sådan samverkan måste ske.Det svenska medlemskapet i Europeiska unionen är avavgörande betydelse för att utveckla en europeiskflyktingpolitik som kan möjliggöra samordnade insatser förflyktingar och harmonisera reglerna för asyl ochinvandring. Det arbete som pågår inom ramen för deteuropeiska samarbetet, och som definierats i , Edinburg-deklarationen liksom i det s.k.Schengen-avtalet, är mycket viktigt både för att förverkligadet gränslösa och för att få en enhetlig hantering avasylpolitiken. Det är väsentligt att deltar aktivt föratt detta arbete ytterligare intensifieras och attkonventionerna och deklarationerna antas ochimplementeras i medlemsländernas lagstiftning. kanspela en viktig roll mot bakgrund av den omfattandeerfarenhet vi har av stora flyktingströmmar.Utöver det internationella arbete som Sverigesmedlemskap i unionen innebär är det väsentligtatt samarbetet gentemot FN:s flyktingkommissarie utvecklasytterligare.UNHCR (United Nations' High Commissioner ForRefugees) är och tillmäts stor betydelsei det internationella flyktingarbetet. Inriktningen är attflyktingar i första hand skall repatrieras, d.v.s. förmås attåtervända till sina ursprungsländer så snart detta är möjligt.UNHCR:s syn på flyktingpolitiken är viktig. Vi vill därförhär kortfattat redogöra för organisationens grundläggandeprinciper för sitt arbete.Biståndsinsatser inom ramen för UNHCR inriktas på attmöjliggöra ett återvändande till hemorten. I avvaktan på attdetta blir möjligt, anordnas uppehållsmöjligheter i säkrazoner i hemlandet och om detta inte går, i närområdetvanligtvis grannlandet, varvid UNHCR ansvarar för attflyktingläger upprättas.Om förhållandena så kräver kan UNHCR verka för atttillfälliga uppehåll i tredje land möjliggörs. Permanentauppehållstillstånd i tredje asylland för större flyktinggrupperbetraktas dock av UNHCR som ett sista alternativ.Utöver detta har UNHCR som uppgift att också placeraflyktingar i tredje land på permanent basis, s.k. resettlement.Den strategi som UNHCR använder sig av i form avstegvisa åtgärder bör stödjas och uppmuntras av ochövriga medlemsländer. bidrar till en stordel av UNHCR:s budget. Detta stöd bör fortsätta, även omdet ekonomiska stödet måste fördelas mellan FN:smedlemsländer på ett rimligt och rättvist sätt. Detta måsteSverige arbeta för inom ramen för det europeiska samarbetet.Grunder för flyktingpolitikenVår lagstiftning skall präglas av både humanitet ochrealism samt utformas så att största möjliga förutsägbarhetuppnås. Vi vill här betona att asylrätten är självklar.Skyddsbehovet skall vara avgörande. Den skyddsbehövandeskall alltid få sin sak prövad och garanteras skydd så längeskyddsbehovet finns. En helhetssyn måste prägla svenskflykting- och invandringspolitik.Flyktingrörelser är ett internationellt problem som endastkan hanteras i samverkan med andra länder ellerorganisationer. i detta totalperspektiv är insatser förflyktingar innanför vårt lands gränser endast av marginellbetydelse, låt vara att det betyder mycket för de enskildaberörda flyktingarna.De flesta som erhåller och har erhållit uppehållstillstånd iSverige är inte flyktingar, som dessadefinieras i från 1951.Uppehållstillstånden har oftast beviljats på humanitäragrunder. Så är fallet med t.ex. de tiotusentals bosnier som desenaste två åren fått uppehållstillstånd i vårt land.Anknytningsfallen har också stått för en stor del avinvandringen.Höga kostnader för vår interna invandringspolitik måstekunna vägas mot de enorma behov av insatser för flyktingarsom finns på många håll i världen.Vårt lands insatser bör därför i första hand ske utanförSveriges gränser och inriktas på att förebygga attflyktingströmmar uppstår och på insatser i närområdena.Det kan gälla bistånd för långsiktig utveckling, vidkatastrofer och i samband med repatriering. Särskilt börinsatser mot miljöförstöring uppmärksammas.I vårt närområde har ett särskilt intresse av attmedverka till att utvecklingen i och fåren positiv inriktning. Avgörande för att detta skall ske är atten friare handel kan etableras. bör också aktivtarbeta för att de tre baltiska staterna skriver under FN:sflyktingkonvention, vilket för övrigt redan gjort.Lagstiftningen, som huvudsakligen tar sikte på attreglera förfarandet för enskilda asylsökanden, måsteutformas så att beredskap finns för de situationer som kanuppstå vid massflykt. Detta är särskilt viktigt när det gällervårt närområde, d.v.s och Ryssland.Lagstiftningen skall också ha en förankring hos svenskamedborgare så att en positiv hållning kan uppnås förflyktinginvandringen hos det stora flertalet svenskar. Vårlagstiftning måste också, som ovan angivits, samordnas medvad som gäller övriga europeiska länder.Fyra grundprinciperSvensk flyktingpolitik har varit inriktad på biståndoch nödhjälp till s.k. kallade flyktingproducerande ländersamt på att ge uppehållstillstånd till flyktingar som ansesvara berättigade till det. Uppehållstillstånd har i allmänhetgivits permanent och därefter har en integrering i det svenskasamhället påbörjats.En flykting- och invandringspolitik bör nu skapas som mermedvetet betonar skyddsaspekten och återvändande i ställetför en integration med livstidsperspektiv. Detta skall gällasåväl för enskilda asylsökande som för större grupper.Svensk flyktingpolitik bör mot denna bakgrund ha följandeinriktning.1. I första hand skall förebyggande insatser göras ipotentiella krisområden. Det handlar om fredsbevarandeåtgärder, bistånd, övervakning, diplomatiska ansträngningar,bevakande av mänskliga rättigheter, allt detta i samverkanmed FN, EU eller andra internationella organ.2. Om människor ändå måste lämna sina hemområden börskydd för flyktingarna etableras redan inne i krisområdet iform av s.k. säkra zoner eller på annat sätt. Inriktningen skallvara att åstadkomma ett snabbt återvändande.3. Om flyktingarna inte kan kvarstanna i sina hemländerutan söker sig till grannländer, upprättas tillfälligaflyktingläger som drivs och finansieras i samverkan medUNHCR eller andra organ.4. Om trycket på grannländerna blir för stort eller om andraomständigheter föreligger kan FN/UNHCR begära att tredje-asylländer, t.ex. , tar emot flyktingar tillfälligtviseller för . Målet för mottagandet skall varaatt uppmuntra och stödja återvändande av flyktingarna näromständigheterna så erbjuder.I praktiken blir en kombination av dessa åtgärder aktuellamen det är viktigt att arbeta efter en medveten ochsammanhållen strategi.Vad gäller ett utökat användande av tillfälligauppehållstillstånd har detta diskuterats . Denförra borgerliga regeringen införde också en möjlighet attanvända tillfälliga uppehållstillstånd vid massflykt.Vi vill också poängtera att FN:s flyktingkommissarieOgata så sent som införGeneralförsamlingen i underströk UNHCR:spolicy att tillfälliga uppehållstillstånd skall användas för attpå så sätt markera skyddsbehov och betonarepatrieringsperspektivet.Tillfälliga uppehållstillstånd skall i ökad utsträckningockså kunna användas om sökandes identitet är oklar, omsökandes vandel framstår som tveksam eller om enbedömning ger vid handen att ett snart återvändande kanvara möjligt.Skydd och återvändandeHuvudlinjen är att betona skydd och återvändande. Dettagäller för alla flyktingar som kommer till Sverige.En del flyktingar kommer aldrig att kunna återvända tillsina hemländer av olika anledningar och de skall därförbeviljas permanenta uppehållstillstånd från början. Dettagäller bl.a. s.k. kvotflyktingar.Stimulanser och biståndsinsatser av olika slag för frivilligtåtervändande bör komma till stånd. Särskildarepatrieringsprogram bör utvecklas, gärna i samarbete medmottagarländerna. Att repatriering är möjlig och kan ske påfrivillig väg visar , och . som dessa tre länder styrdes av icke-demokratiskaregeringar flydde många till bl.a. . Efterdemokratiseringar i länderna har stora grupper återvänt. Detfinns t.ex. mycket få medborgare från kvar iSverige.Vem skall få asyl?Uppehållstillstånd skall beviljas dem som har starkaskyddsbehov. Utöver detta skall uppehållstillstånd också gesom uppenbara humanitära skäl föreligger.Uppehållstillstånd beviljas också större grupper avpersoner som flyr akut från konflikter, krig, miljökatastroferoch liknande. Ett förenklat prövningsförfarande bör införasvid dessa situationer.De facto- samt krigsvägrarbegreppet bör utmönstras ur densvenska lagstiftningen. Den utredning som den nyaregeringen tillsatt som specifikt skall se över justflyktinglagstiftningen bör få i uppgift att närmare studeradetaljerna kring dessa principer. Internationella erfarenheterbör då också beaktas.AnhörigaAnhöriga skall kunna erhålla uppehållstillstånd menreglerna skärpas.Uppehållstillstånd skall ges make/maka ellersammanboende, beroende barn samtundantagsvis annan anhörig om särskilda behov föreligger(''sista länk''). Vid varje ansökan om anhöriginvandringskall en behovsprövning ske. Det innebär att myndigheternaskall väga den sökandes behov av att få uppehållstillstånd iSverige. Ett exempel kan vara när en nära anhörig, som harfamilj kvar i hemlandet, söker om uppehållstillstånd. Det äri ett sådant läge inte självklart att behovet att geuppehållstillstånd är tillräckligt.Anhöriga som inte tillhör kärnfamiljen kan beviljasförlängda besöksvisa upp varvidhuvudmannen ansvarar för försörjningen.Årligen kan också regeringen fastställa en viss kvot förpermanenta uppehållstillstånd för anhöriga. Arbetsföraanhöriga bör då kunna visa att möjlighet till egen försörjningfinns.KvotflyktingarI UNHCR:s läger finns människor som inte kan repatrierasoch inte heller kan integreras i första asylland. För dessaåterstår endast alternativet att med UNHCR:s hjälp sökapermanent uppehåll i tredje land. bör tillhandahållaen generös och utökad kvot som ställs till UNHCR:sförfogande och i samverkan med UNHCR ta emot flyktingarfrån dessa läger. En asylprövning kan ske på plats och enöverföring kan ske utan väntan i svensk förläggning.Permanenta uppehållstillstånd bör för dessa personer gesfrån början.Sverige har en världsledande habilitering ochrehabilitering av handikappade. Dessutom finns i vårt landen stor kompetens vad gäller rehabilitering av tortyrskadade.Vi anser därför att handikappade och tortyrskadadeflyktingar särskilt skall uppmärksammas vid urval avflyktingar. Skälen till detta är flera. För det första är dessagrupper ofta lågprioriterade av mottagningsländerna. Fåländer vill bära den kostnad det innebär att rehabilitera enhandikappad flykting. har dock, som vi ser det, enskyldighet att visa sin solidaritet med dessa som är hårdastdrabbade. För det andra rimmar ett ökat mottagande avhandikappade och tortyrskadade flyktingar väl med deprinciper som vi presenterat i denna motion och som börutgöra grunden för vår flyktingpolitik -- humanism.Tydliga regler för asylsökandeEn ansökan om asyl skall lämnas antingen utanför landetpå ambassad eller vid gränsen. En asylsökande skall alltidfå sin sak prövad. Ansökningar som bedöms vara ogrundadeskall omgående medföra avvisning.Dokumentlöshet vid ankomsten skall leda till i avvisningom inte den sökande kan lämna en trovärdig förklaring tillvarför dokument saknas. Sanktionsregler för ickesamarbetsvilliga asylsökande skall införas. Den som inte påett trovärdigt sätt kan styrka sin identitet skall heller intebeviljas svenskt medborgarskap.Skärpta bötesbestämmelser för fraktbolag somtransporterar dokumentlösa skall införas.Fingeravtryck skall generellt tas på varje asylsökande ochSverige skall delta i det internationella samarbetet inomramen för EU när det gäller utbyte av fingeravtryck ochandra identitetshandlingar (Eurodac).Vi kan inte acceptera de ibland orimligt långa väntetidersom förekommer . Därför måste prövningen avansökningar om uppehållstillstånd och överklaganden skeinom lagfästa tidsgränser. I första instans skall prövning skei särskild asylprövningsnämnd. börha en fristående ställning med inslag avlekmannamedverkan. Immigrationsmyndighetenshandläggare skall vara föredragande. Regeringen bör ges iuppdrag att utreda frågan om de närmare detaljerna rörandeasylprövningsnämnd.I andra instans prövas ärendet i den nuvarandeUtlänningsnämnden.Muntlig förhandling skall kunna begäras. Begäran om attfå överskrida tidsgränser skall handläggas av domstol.Rätten till ''ny ansökan'' skall endast föreligga i mycketbegränsad omfattning.Vem får bli svensk medborgare?Medborgarskap skall beviljas den som söker, om densökande vistats (mot fem) i landet medpermanent uppehållstillstånd. Har den sökande haft tillfälligtuppehållstillstånd under del av vistelsetiden skall avdenna tillgodoräknas som kvalifikationstid.Vi anser att kraven för att erhålla svenskt medborgarskapbör stramas upp och i större utsträckning än i dagharmonisera med vad som är brukligt i våra europeiskagrannländer. Därför anser vi att en person som skall erhållasvenskt medborgarskap skall ha kunskaper i svenska.Undantag kan dock göras för äldre invandrare.Förutsättningen för att få svenskt medborgarskap skall,förutom de villkor som nämnts ovan, vara styrkt identitet.I dag är det omöjligt att frånta någon ett medborgarskap,även om det erhållits på falska grunder. Detta anser vi är enorimlig bestämmelse. Om ett medborgarskap erhållits påfalska grunder skall det kunna återtas.AvvisningAvvisning skall ske i samarbete med den avvisade och påett så värdigt sätt som möjligt. Polisen, som är denverkställande myndigheten vid avvisning, skall vara förstamottagare av avvisningsbeslutet och snabbt kunna inledaförfarandet. Om risk bedöms för avvikande skall polisenkunna disponera särskilda förläggningar där avvisade fårvistas till dess att avvisning kan ske.Vad gäller utvisning av utländska medborgare som begåttbrott i införde den borgerliga regeringen nya reglersom gör det lättare för domstolar att döma till utvisning.Numer räcker det t.ex. med att en utlänning döms tillfängelse, oavsett straffets längd, för att en utvisning skallvara möjlig. Vi anser att detta är positivt. De nyabestämmelserna har dock ännu inte fungerat tillräckligtlänge för att en ordentlig utvärdering skall kunna göras. Vimenar att regeringen bör få i uppdrag att följa utvecklingenpå detta område. Vår grundinställning är dock att brott skallrendera utvisning, med de förbehåll våra internationellaåtaganden begränsar oss till.Ersätt Invandrarverket!Invandrarverkets funktion är otydlig. Dess uppgifterär både att utreda rätten till uppehållstillstånd och ansvara förmottagande. Detta har inneburit att lätt fåren dubbelroll som riskerar att skapa trovärdighetsproblem.Därför menar vi att bör avskaffas och delasupp i en immigrationsmyndighet och en myndighet förmottagande och integration.Regeringens roll är att upprätthålla långsiktighet ochkonsistens. De senaste årens adhoc-beslut är olyckligaeftersom asylsökande riskerar att behandlas olika.Frustration och osäkerhet hos anställda i berördamyndigheter blir följden. års regeringsbeslut harockså fått mycket vittgående ekonomiska effekter, detta utanatt kunnat påverka besluten.Vi har i denna motion visat att flyktingpolitiken, sett ur etthelhetsperspektiv, är långt viktigare än invandringspolitikeneftersom flyktingproblemen är så stora runt om i världen.Med givna resurser måste vår strävan vara att hjälpa såmånga flyktingar som möjligt.Mot den bakgrunden måste inriktningen av flyktingarbetetpräglas av en helhetssyn. Flykting- och invandringsfrågornabör därför samordnas med frågorna om de mänskligarättigheterna och biståndspolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det europeiska samarbetet påflyktingområdet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om UNHCR:s roll i flyktingarbetet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundprinciperna för ochinriktningen av svensk flyktingpolitik,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beredskap förmassflyktssituationer,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillfälliga uppehållstillstånd,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om repatriering,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anhöriginvandring,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvotflyktingar,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handikappade och tortyrskadadeflyktingar,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler för asylsökande,11. att hos regeringen begär en utredning ominrättande av en asylprövningsnämnd i enlighet med vad somanförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler för erhållande av svensktmedborgarskap,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en uppdelning av ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning av flykting- ochinvandrarfrågor med frågor om de mänskliga rättigheternaoch biståndspolitiken.