ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Ub351 · 1995-01-25 00:00:00 — Naturbruksgymnasiernas roll i miljöarbetet I linje med Agenda-21-programmet pågår nu en febrilverksamhet inom stora delar av det svenska samhället iriktning mot ett mer resurssnålt och uthålligtsamhällssystem.Naturbruksgymnasierna är den skolform inom densvenska gymnasieskolan som besitter stor tvärvetenskapligkompetens inom miljöområdet. Skolornas arbetssätt mednära kontakt med näringarna och både vilja och entusiasmbland lärare och elever att pröva nya idéer leder till attskolorna ofta utvecklar nya, småskaliga projekt påmiljöområdet.Naturbruksskolorna är ''grönakunskapscentra'' och genom sin regionala karaktär spriddaöver hela landet. De spelar en viktig roll för att sprida nyakunskapsrön inte bara till näringarna utan också tillallmänheten inom sina regioner.Det har därför varit naturligt att i anslutning tillundervisningen inte bara använda andras kunskap påmiljöområdet utan också söka nya lösningar, som kan bidratill att minska miljöproblemen. De projekt skolorna arbetarmed är ofta små lokala projekt, där människors kreativitet,kompetens och engagemang tas till vara. Skolornas problemär dock att de saknar medel för att utveckla goda nya idéerså långt att de kan komma i praktisk användning och leda tillnya arbetstillfällen inom t.ex. småskalig industri. Påmiljöområdet kan mycket av konkret utveckling ske genomsmåskaliga projekt av den typ som växer fram på månganaturbruksskolor.Skolans primära uppgift är undervisning och därmedsaknas särskilda resurser för utvecklingsarbete. Risken ärdärför stor att goda idéer inte kan fullföljas av brist påresurser och intressanta småskaliga projekt inte kan förasvidare på grund av bristande resurser.Vi menar att det borde vara intressant också för staten attpröva om riktade resurser för utvecklingsarbete inaturbruksskolorna kan leda till lokala/regionalaarbetstillfällen i den gröna sektorn och därigenom både bidratill att förbättra miljön och utveckla arbetsmarknaden iglesbygd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förutsättningar för naturbruksskolornaatt bedriva utvecklingsarbete inom miljösektorn.
mot · GI02Ub352 · 1995-01-25 00:00:00 — beslutade den dåvarande borgerliga regeringenatt ge Lundsbergs skola i kommun i Värmlandställning som riksinternat fr.o.m. . Med anledningav att beslutet fattades då budgetarbetetslutförts innebar detta att för /95 statsbidragskulle utgå enbart till undervisningsdelen och ej tillelevhemsverksamheten och utlandssvenskars barn. Dettastatsbidrag skulle utgå först fr.o.m. /96.Lundsbergs skola skulle således från till alladelar i bidragshänseende likställas med de övriga tvåriksinternatskolorna i och Sigtuna.Av budgetpropositionen framgår att Lundsbergs skola intekommer att få något resurstillskott för elevhemsverksamheteller bidrag för utlandssvenskars barn förrän en översyn avriksinternatskolornas regler har skett.Statsbidraget till har för /95varit mindre än vad det kommunala bidraget skulle varit omskolan fortsatt vara en fristående skola, som har rätt tillkommunalt bidrag. Då ställningen som riksinternat skulle gebidrag för såväl elevhemsverksamhet som förutlandssvenskars barn har skolan planerat för detta för läsåret1995/96.Jag anser att Lundsbergs skola i bidragshänseende skalljämställas med de två övriga riksinternaten, utifrån attregeringsbeslutet innebar att statsbidrag skulleutgå i samma omfattning som för övriga riksinternat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Lundsbergs skola som riksinternat.
mot · GI02Ub353 · 1995-01-25 00:00:00 — Läroplanen ger kommunerna ansvaret för att inom sinagivna ramar ställa resurser till skolans förfogande, så attmålen i läroplanen uppnås. De medel som behövs är inteenbart pengar och garanterade undervisningstimmar. Flermetoder, bra lokaler, god skolmiljö, bra läromedel, skolmatm.m. är andra villkor för att skolan ska kunna nå målen.Med den vetenskapen är det beklagligt att låstantalet undervisningstimmar, som om det vore det medelsom skulle garantera likvärdighet och kvalitet iundervisningen.Det är målen som skall styra verksamheten och det ärskolan som skall avgöra vilka resurser som behövs för att nåde mål fastställt. Mot den bakgrunden finns detinte längre något behov att detaljreglera antaletundervisningstimmar i olika ämnen. Det finns andra viktigamedel. En skola kan behöva fler och en annan färre timmar,för att uppnå de uppsatta målen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regler för antalet undervisningstimmar.
mot · GI02Ub354 · 1995-01-25 00:00:00 — Arbetslivsundervisning i grund- och gymnasieskolan Ett av de stora problemen med Lgr -80 har varitsvårigheten att förverkliga ambitionerna medarbetslivsundervisningen. Det har också varit svårt attförverkliga intentionerna med den arbetsplatsförlagdautbildningen i gymnasieskolan. Orsakerna till båda dessaförhållanden finns väl dokumenterade bland annat i SÖ:srapport ''Skolans arbetslivskontakter'' R 91:7.Personlig utveckling och lärande underlättas genom atteleverna får vistas i arbetslivet, umgås med vuxnapå vuxnas villkor och få sin person relaterad till sinarbetsinsats. Att få ingå i ett arbetslag och samarbeta medvuxna är ofta en stor upplevelse även under en kortpraktikperiod.Eleverna har behov av arbetslivskontakter som stöd förinlärningen, dvs att konkretisera och legitimera skolansämnen genom att visa deras betydelse i dagens arbetsliv.Eleverna har behov av att få kunskaper om arbetslivet, somär ett för dem okänt och stängt område tills de själva beredstillträde till det genom praktik eller anställning.Det egna valet av framtida studier och yrke är en processi tid och mognad. Den kräver också kunskap om ochåterkommande kontakter med arbetslivet för att eleven skakunna göra realistiska och välgrundade val. Även om vi idaglever i ett samhälle där återkommande val av såväl studiersom yrke kommer att göras av varje individ ett flertal gångerunder levnadstiden, så är grunden minst lika viktig somtidigare.Samtidigt har det visat sig allt svårare att, oavsettkonjunktur, få utrymme för all den praktik som skolan önskatge eleverna. Det finns också fortfarande i vissa lärargrupperen okunnighet om syfte och mål och en motvillighet att''lämna ifrån sig'' undervisningstid. Man har inte förståtteller kunnat ta vara på praktiken som ettundervisningstillfälle i många ämnen.Läroplanernas avreglering av praktik ocharbetslivsorientering är därför beklaglig.Det är därför viktigt att en garanteradarbetslivsundervisningstid införs, där skolorna måstedefiniera i vilka ämnen och på vilket sätt man avser attbedriva arbetslivsundervisning.Dagens samhälle och arbetsliv kräver också en välfungerande studie- och yrkesorientering. Eleverna harmånga val att göra under sin skoltid och den karta de gör uppför sig själva att navigera efter ska stämmas av mot enmycket komplicerad verklighet.Den avreglerade syo-funktionen innebär att skolornasjälva kan avgöra om de tycker sig behöva utbildad ochkvalificerad personal för detta ändamål eller inte. Hur dettafungerar i praktiken är viktigt att undersöka. Utvecklingenav studie- och yrkesvägledningen måste därför följas ocheffekterna av avregleringen utvärderas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvärdering av effekterna avavreglering av syofunktionen och den nya timplanen.
mot · GI02Ub356 · 1995-01-25 00:00:00 — Hörselskadade skall ha tillgång till närhet och samvaromed alla människor, få känna en social gemenskap och varadelaktiga i samhället på samma villkor som hörande. Därförmåste dialogen mellan alla människor fungera och dedagliga ''kommunikationerna'' förbättras. Vi vet atthörselskadade till stor del är hänvisade till varandra pgaokunnighet från omgivningen. Den hörande har en rädsla föratt ta kontakt med en hörselskadad person pga den hörandes''handikapp'', att inte kunna teckenspråk. De hörselskadadeoch döva blir utanför. En social dövhet uppstår.Teckenspråk är ett språk som barn lär sig mycket snabbt.Det är mycket bildligt, så därför kan utvecklingsstörda lärasig detta språk lättare än det skrivna och talade språket. I vårtsamhälle har de hörselskadade ända tills nu varit tvungna attlära sig tala och avläsa andras läppar. Teckenspråket har intevarit accepterat, precis som att samernas olika språk inteskulle läras ut eller att det var förbjudet att tala finska uppevid finska gränsen i Tornedalen.Under förra riksdagsperioden lyckades vi få etthandikappinstitut, , i som är de handikappadesskolverk. Dess uppgifter är att bl.a. stödja och utveckla dehörselskadades skolgång så att den blir likvärdig med andraelevers.Om man vänder på det hela, skulle det kunna bli att dehörande skall lära sig mer om de hörselskadade och utvecklasig för att vara likvärdiga med dem. I integrerat hörande och hörselskadade medvarandra. Det är ett fåtal hörande elever som har fått tillgångtill detta privilegium. Många står i kö för att få sina barn tilldenna skola.Vår uppfattning är att det skulle vara mycket lätt att redani förskolan lära ut teckenspråk till alla barn. Det är en tillgångoch ett språk som är gångbart internationellt (med vissa småolikheter). Det skulle vara ett sätt att underlätta inlärningenför utvecklingsstörda att tala -- ju tidigare desto bättre.Många missförstånd och rädslor skulle kunna byggas bortoch vi skulle få ett rättvisare och mer solidariskt samhälle.För att kunna förverkliga och möjliggöra detta föreslår viatt teckenspråk ingår i deras utbildning. Förskollärare haransvar för den mest utvecklande perioden i ett barns liv.Barnen är oerhört receptiva. Genom deras lust till lek ochrörelse, rytm och ramsor, sång och musik får de en ännubättre inlärningssituation och kan leka in teckenspråket.Förutom undervisning i förskolan bör det i skolan alltidfinnas teckenspråk tillgängligt som tillvalsämne. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av förskollärare,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om teckenspråk som tillvalsämne iskolan.
mot · GI02Ub357 · 1995-01-25 00:00:00 — Dyslexi är ett av våra vanligaste handikapp och innebärspecifika svårigheter att läsa och skriva. Det har längebetraktats som ett dolt handikapp trots att det berör ca400 000 svenskar. De som drabbats har ofta betraktats somdumma eller själva betraktat sig så och därför tigit om sinasvårigheter. Det har ofta lett till svåra psykiska lidanden vidsidan av de praktiska olägenheter som handikappet medför.Senare års forskning tyder på att det snarare kan finnas ettsamband mellan dyslexi och begåvning som ligger övergenomsnittet. Många dyslektiker är talangfulla, kreativa ochverbalt begåvade. Bland personer med detta handikapp finnst ex framstående företagsledare, politiker, idrottsmän ochprofessorer. Tyvärr hör dock dessa till undantagen. Det ärbetydligt lättare att hitta personer med dåligt självförtroendeoch mobboffer i denna grupp. Professor har kommit fram till att ungefär hälften av engrupp s.k. ''värstingar'' var dyslektiker och att just detta letttill deras sociala problem.Det går att upptäcka dyslexi mycket . Enligt professorCurt går det att hitta av barnen redanunder förskoleåldern. Behandling och träning som sätts intidigt kan förbättra situationen, i vissa fall radikalt. Därförfinns det all anledning att vidta åtgärder för att stödja dennastora grupp.Kunskap finns efter många års forskning. Den bör nuförmedlas till förskollärare och lärare i samband medutbildning och fortbildning.Under det första skolåret bör samtliga elever genomgå entest så att en kartläggning kan göras av alla barn som har ellerkan misstänkas ha läs- och skrivsvårigheter. Dessa barn börsedan få individanpassade, specialpedagogiska insatser avklassläraren eller annan lärare.De barn som visar sig vara dyslektiker bör få tillgång tillhjälpmedel i form av läromedel inlästa på band, databaseradelästräningsprogram etc.För att öka dyslektikernas möjlighet till högskolestudierbör högskoleprovet anpassas för elever med läs- ochskrivhandikapp.När denna fråga tidigare behandlats i har dentyvärr inte fått något gehör. har hänvisattill utredningar, lärarnas och kommunernas ansvar, eller tillutskottsutfrågningar som sedan inte genomförts. är detdags för handling. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning och fortbildning avförskollärare och lärare när det gäller läs- ochskrivsvårigheter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorisk test av alla eleverunder första skolåret för att på ett tidigt stadium kunnadiagnostisera dyslektiska barn och ge dem en undervisningsom är anpassad till deras handikapp,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om speciella hjälpmedel ochläromedel inom grund- och gymnasieskolan för elever medläs- och skrivsvårigheter,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anpassning av högskoleprovet förelever med läs- och skrivsvårigheter.
mot · GI02Ub359 · 1995-01-25 00:00:00 — Det offentliga bidraget till fristående skolor ''Skolpengen'' som system leder obönhörligt till att barnendelas upp och att vi får en urvalsskola. Det behövs ingautredningar, vare sig parlamentariska eller andra, för attkonstatera det. Uppdelningen ligger i systemet.Det finns ett djupt folkligt motstånd mot ett system sominnebär en medveten uppdelning av barnen. Till råga på alltgörs denna medvetna segregering med nuvarande systemmed skattebetalarnas pengar. Detta leder i sin tur till enutarmning av den kommunala skolan.I min hemkommun, , finns det, är jag övertygad om,en överväldigande majoritet som inte vill bidra med sinaskattepengar till att Livets Ords skola skall få lära, ellersnarare indoktrinera barnen att vissa människor är bättre änandra.Slopa skolpengen NU. Det nuvarande statsbidraget tillfristående skolor måste förändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändring av det nuvarande offentligabidraget till fristående skolor.
mot · GI02Ub361 · 1995-01-25 00:00:00 — Goda och välstrukturerade körkortsutbildningar ligger tillgrund för hur du utvecklas som trafikant . TSVanser att det är av stor vikt att nu se över lagstiftningen påkörkortsområdet och att en förbättring av utbildningenkommer till stånd. Sedermera vill TSV också att reglernarörande byte av utländska körkort mot svenska skall ses över.De grundläggande kunskapskraven måste vara identiska förde personer som vill byta sitt utländska körkort mot ettsvenskt.Man kan blicka tillbaka på exempelvis vad som sades i Lgr80, där det föreskrivs att eleverna skall få trafikträning m.m.i orienteringsämnena i skolan. Den skrivningen belyservikten av ett livslångt lärande och därmed vikten av atttrafikundervisningen inleds redan i förskolan och att manintensifierar den successivt , för att nu iden utbyggda -- och än mera utbyggda -- treårigagymnasiala utbildningen bereda elever möjlighet till enkörkortsutbildning. Detta skulle höja kompetensen ocheleverna ges den tid som är lämplig, så att de sedan kanerhålla ett ordinarie körkort.Dagens kostnader för körkortsutbildningen är ett problemsom vi tror härstammar från just den form i vilken studiernagenomförs. Det är alldeles för höga kostnader förkörkortsutbildningen, med tanke på att man som elev harstarkt begränsade möjligheter till inkomster utöverstudiebidraget.Det skulle därför vara nödvändigt med en omläggning därkörkortsutbildningen successivt överförs från privatakörskolor till de treåriga gymnasieutbildningarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om körkortsutbildning i gymnasieskolan.
mot · GI02Ub362 · 1995-01-25 00:00:00 — Rätten att välja utbildning Allt fler elever får problem i sina yrkesval när den egnakommunen inte vill bekosta utbildningar i andra kommuner.Kommunerna vill i första hand att eleverna utbildar sig inomde utbildningar som finns företrädda i den egna kommunen.Problemet har dykt upp inte bara vid skolor med s.k. lokalgren eller specialutformat program. Även i fall där eleven harrätt att utbilda sig i annan kommun har det hänt att elevenfått nej. Alla orkar inte eller vet inte om sin rätt att överklaga.En kategori av elever som har behov av viss utbildning ärde som har siktet inställt på att bli småföretagare,lantbrukare, urmakare etc. Då kanske inte t.ex. dennaturbruksskola som ligger närmast har en inriktning sompassar den egna gården. Där måste det vara möjligt att väljaen annan skola. Liknande problem har framförts från eleversom satsar inom idrotten. Problemet gäller inte baragrundutbildningen utan även då elever har behov avkompletterande utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätten att välja utbildning.
mot · GI02Ub363 · 1995-01-25 00:00:00 — Allt färre barn kan simma, som allt fler barndrunknar. Detta är en direkt konsekvens av minskaderesurser till simundervisningen i skolan.En SIFO-undersökning, gjord , på initiativ avSvenska livräddningssällskapet och visar attsimkunnigheten bland barn minskar i samma takt somskolorna drar in på simundervisningen. Som en följd av dettahar antalet drunkningsolyckor ökat. 1993 drunknade 9 barni landet, året därpå steg siffran till 15!En specialstudie av skolor visar, attsimkunnigheten bland elever i årskurs 2 och 3 minskat från83 % till 64, . Tendensen är liknande över hela landetenligt , som fört statistik översimkunnigheten.Obligatorisk simundervisning på lågstadiet har undermånga årtionden varit en självklarhet; som framgår avovanstående är så inte längre fallet.Vänsterpartiet anser att har ett övergripandeansvar för att barn får möjlighet att lära sig simma och vi villatt initiativ tas för att simundervisningen förbättras iskolorna. Detta skulle minska antalet barn som omkommeri drunkningsolyckor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att tarinitiativ till att förbättra skolornas simundervisning.
mot · GI02Ub364 · 1995-01-25 00:00:00 — Man kan inte utgå ifrån att enlärare har en kurators utbildning och erfarenhet.De knappa ekonomiska resurserna har också lett till att enlärare som är frånvarande inte alltid ersätts med en vikarie.En sådan situation skapar osäkerhet och ökat tryck på mångalärare. De väljer att gå till skolan även om de är sjuka för attdet inte ska drabba eleverna alltför mycket. Detta kombineratmed karensdagar gör att många lärare går till jobbet fast deskulle behöva stanna hemma, vilket riskerar att skapa endålig stämning på skolan.Lärares arbetssituation tror vi kan förbättras med hjälp avganska enkla och ekonomiskt resurssnåla arbetsmetoder. Vitror att lärare kan och bör finna en trygghet i att jobba mer ilärarlag och tillsammans planera ämnesövergripande studier,vilket ofta är berikande även för lärarna. Dessutom tror vi attlärarkåren stärks genom att kollektivt utarbeta en gemensampedagogisk grundsyn för sitt arbete.SektorsbidragenVänsterpartiet vill återinföra sektorsbidragen till skolan föratt kunna garantera en likvärdig och sammanhållen skolatillgänglig för alla. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.AvslutningMånga unga som börjar skolan gör det med storaförhoppningar och en gränslös vilja att lära. När sammaelever lämnar skolan nio eller har mycketförändrats. Man har fått kunskaper som är värdefulla för livetoch man har lärt sig samarbete och utvecklats socialt. Menden kvardröjande känslan för många elever som lämnarskolan är ändå att det är skönt att det är ''över''.Skolan har med tiden förvandlats till något nödvändigt ontsom man måste igenom för att kunna börja leva ''på riktigt''.Vänsterpartiet anser att den stora utmaningen för framtidensskola måste vara att den ursprungliga nyfikenheten och viljanatt lära tas tillvara av skolan. Den ska ge verktygen förfortsatt personlig och gemensam utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till lagändringför att förhindra oskäliga avgifter enligt vad i motionenanförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utvärdera den nyakursutformade gymnasieskolans konsekvenser försegregationen,3. att beslutar avslå regeringens förslag om sänkttimplan i gymnasieskolan,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elevavgifter,5. att begär att regeringen återkommer medförslag om rättvisa förutsättningar mellan privata ochoffentliga skolor enligt vad i motionen anförts,6. att till anslaget A 4. Stöd för utveckling avskolväsendet, till försöksverksamhet för att utvecklaprogramvara enligt vad i motionen anförts, för budgetåret1995/96 anvisar utöver regeringens förslageller således ,7. att hos regeringen begär en utredning om enbetygsfri skola enligt vad i motionen anförts,8. att beslutar återinföra sektorsbidraget tillskolan.
mot · GI02Ub365 · 1995-01-25 00:00:00 — I olika planer för skolan finns föreskrifter om indelningenav läsåret, uppdelning i terminer, antal skoldagar, antallovdagar och läsårets start och avslutning. En del av dessaregler är nödvändiga för att garantera en bra och likvärdigundervisning i olika kommuner. Tyvärr innebär det också enbrist på flexibilitet i kommunernas planering avverksamheten.Ifall kommunerna fick inflytande över läsårsindelningenså att man kunde bestämma hur läsåret skulle planeras,skulle det skapa utrymme för ett bättre resursutnyttjande ikommunerna. Någon stor förändring skulle det knappastinnebära då frågan i så fall skulle bli föremål föravtalsmässiga regleringar mellan lärare och kommun, vilketskulle garantera en viss stabilitet.Förändringen skulle innebära att kommunerna fickbestämma hur läsåret skulle utformas med terminer och lov,skolstart och avslutning. Någon förändring av läroplanereller innehållet i undervisningen skulle det inte innebära. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om läsårsindelning i skola och gymnasium.
mot · GI02Ub366 · 1995-01-25 00:00:00 — Konsulentstöd till handikappade elever Konsulentstödet till flerhandikappade elever i särskolanhar byggts upp av landstingen på grund av det mycket storabehov av denna stödform som landstingen som huvudmänför särskolan upplevt. En förutsättning för dessfunktionsduglighet har varit relativt stort elevunderlag sommöjliggjort specialisering.Vid en kommunalisering av särskolan har det befarats atten uppsplittring av handikappkonsulenterna på kommunernakommer att innebära en kompetensuttunning ochförsvagning av hjälpen till eleverna.Särskolekommittén ansåg inte att det var realistiskt attersätta landstingens konsulentorganisation med enmotsvarande organisation för stöd till elever medflerhandikapp i särskolan. Kommittén rekommenderade attuppgiften borde läggas på förHandikappfrågor i skolan () och föreslog en successivutbyggnad av konsulentverksamheten vid SIH.Farhågorna rörande särskolans handikappkonsulenter i enkommunaliserad särskola har redan visat sig befogade. Isamband med kommunaliseringen har antalethandikappkonsulenter av detta slag redan minskat med 27 %.Elever i särskolan kommer alltså att behandlas annorlundaän elever i . Det håller på att bli en betydandeskillnad mellan konsulentinsatserna för handikappade eleveri grund- eller gymnasieskolan och för flerhandikappadeelever i den obligatoriska och frivilliga särskolan.SIH:s konsulentorganisation i sin helhet borde ställas tillalla funktionshindrade elevers förfogande oavsett skolform.Tidigare statsbidrag till landstingens handikappkonsulenter isärskolan borde överföras till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående konsulentstöd till handikappadeelever oavsett skolform.