mot · GI02A405 · 1995-01-25 00:00:00 — Det decentraliserade samhälle arbetar förinnebär att människorna enskilt och i lokal samverkan skallkunna utveckla sina livsvillkor vad avser arbete ochproduktion, service och omvårdnad, kultur och fritidsmiljö.Miljöfrågorna har en övergripande betydelse.En nödvändig tillväxt och hållbar utveckling av Sverigesekonomi är beroende av en positiv utveckling i landets olikadelar. Denna insikt präglade den regionalpolitiskaproposition, som godkände våren 1994.Den socialdemokratiska regeringen synes ha ett storstads-,stordrifts- och koncentrationsperspektiv påregionalpolitiken. De regionala utvecklingsfrågornareduceras till att uteslutande bli en fördelningspolitiskambition, knuten till vilka resurser som kan frigöras från ettfåtal koncentrationsregioner, på vilka satsningar sker.Med en sådan politik splittras ekonomi igeografiskt avseende. De resursområden, som genomskogen, malmen och vattenkraften lägger grunden för vårekonomiska nivå, tvingas stå tillbaka. Jordbruket förmår intemed detta synsätt att upprätthålla sin roll som basnäring förlandsbygden och inte heller utgöra en grund för enmiljöriktig livsmedelsproduktion och de öppna landskapsom folk ser som omistliga tillgångar. Vad gällervattenkraften anser att återföring av viss del avdess skapade intäkter till de producerande regionerna skulleutgöra en rättvis och långsiktigt hållbar grund för denregionala utvecklingen.EU-folkomröstningens geografiskt splittrade resultat visarpå behovet av en aktiv och utvecklingsinriktad politik. Deberättigade koncentrationsfarhågor, som människor på störredelen av landets geografiska yta gav uttryck för iomröstningen, kan dämpas med en kraftfull landsbygds- ochregionalpolitik. Det är nödvändigt att fullfölja allaintentioner regionalpolitiska beslut samt attytterligare flytta fram positioner och ambitioner när detgäller utvecklingen av bygder och regioner. Densocialdemokratiska regeringens åtgärder verkar i motsattriktning. Enligt uppfattning skall hela Sverigeleva.1. Socialdemokratiska positionerSocialdemokratin visade färg i regionalpolitiken under sinoppositionstid. Man reserverade sig t.ex. mot förslagen ommikrostöd till de mycket små företagensatsning pålandsbygdsutveckling och småföretagarstöd genom att 800miljoner kronor ställdes till länsstyrelsernas förfogandelandsbygdsstöd till landsbygds- och glesbygdsområdenI regeringsställning har det socialdemokratiskasyndaregistret i regionala frågor förlängts ytterligare. Blandintagna positioner vill vi nämna:s sänker deregionalpolitiska ambitionerna i återflödet från EU:sstrukturfonder (ca 460 miljoner /år)s utnyttjar intemöjligheten att via EU få miljöstöd till jordbruket (ca l.500milj kr/år i återflöde)s inför flyttstöd för att människor skallflytta bort från landsbygd/glesbygd (ca /år)ssänker kraftigt ambitionerna för det glesa vägnätetsminskar kraftigt stödet till det enskilda vägnätets föreslåren kraftig urholkning av de regionalpolitiska anslagen (500milj kr/år)1.1. Den regionala problembildenI den regionalpolitiska propositionen slogs fast att deproblem som är knutna till gleshet och avstånd ärpermanenta till sin karaktär. Infrastrukturella ochregionalpolitiska insatser har till uppgift att långsiktigtminimera problemen. De små lokala arbetsmarknaderna idessa regioner erbjuder ett smalt utbud av arbetstillfällen,vilket påverkar sysselsättningsgraden. Särskilt besvärlig ärsituationen för äldre personer. Mest framträdande är detta ide norra delarna. Andra områden med likartade problemfinns i delar av Syd- och . Vissa regioner hargenom strukturomvandlingen stora problem att utveckla enny stark arbetsmarknad. Även ekonominsinternationalisering verkar i koncentrerande riktning.1.2. Regionala möjligheterDen pågående utvecklingen rymmer både nya hot och nyamöjligheter. Till problemen hör att konjunkturuppgångenkan gå stora områden förbi. Förlorad produktionskapacitetär i många fall svår att återvinna. Näringslivetsproduktionsutveckling innebär att den ekonomiska tillväxteninte genererar nya jobb på samma sätt som under 1970- och80-talen. Dessutom kan inte, som , denoffentliga sektorn bära upp ny sysselsättning. Tillmöjligheterna hör utvecklingen av informationsteknologin,den kraftiga utbyggnaden av de regionala högskolorna ochutbildningssystemet i övrigt, den småföretagaranda somspirar runt om i landet samt det lokala engagemang för jobb,service och utveckling som manifesteras inte minst i demånga lokala utvecklingsgruppernas arbete.Det är kraften och viljan i regeringspolitiken sombestämmer om det är hoten eller möjligheterna som kommeratt dominera den regionala utvecklingen. För attmöjligheterna skall dominerna måste det finnas ett positivtsamspel mellan lokal och central nivå. Trafikmöjligheternapå väg, järnväg, i sjöfart och lufttrafik måste vara goda i helalandet. Den nya informationsteknologin ger oanademöjligheter att utveckla arbetsplatser utan geografiskbindning. Kvalificerad utbildning har byggtsut i landets olika delar. Denna utveckling måste fortsätta.Med detta som grund kan nya företagsidéer och företag spira.Småorterna och landsbygden kommer att ge ett bra bidragtill landets välfärdsutveckling om hela får leva. Detblir då som den moderna landsbygden utvecklas.2. regionalpolitiska beslut regionalpolitiska beslut innebar ett helhetsgrepppå regionalpolitiken. Det tog tag i centrala frågeställningari såväl den stora regionalpolitiken (kommunikationsfrågor,utbildningsfrågor, servicefrågor) som i den lillaregionalpolitiken (företags- stöd, transportstöd m.m.). Det ärviktigt att detta helhetsgrepp säkerställs som riktlinjer för detfortsatta arbetet under resten av 90-talet.2.1. InfrastrukturenGoda kommunikationer och transportmöjligheter är avgrundläggande betydelse för tillväxten och den regionalautvecklingen. I den regionalpolitiska propositionenframhölls att en prioritering av tillväxtmålet kräverlångsiktiga och strategiska satsningar på såväl vägar,järnvägar, telekommunikationer, flyg som sjöfart. Inte minstkrävs stora förbättringar i de lågtrafikerade näten.Skogsindustrins krav på färsk skogsråvara liksomturistnäringens krav på tillgänglighet ställer stora krav påbärighet och framkomlighet för vägnätet.En vägledande princip på kommunikationsområdet harvarit att tillgodose en god trafikförsörjning i hela landet. Närregeringen nu anmäler tillsättande av en kommitté förkommunikationsområdet omnämns inte ens denna.I propositionen anmäldes att infrastrukturverken isamband med sina fördjupade anslagsframställningarsärskilt skulle redovisa sina verksamheters regionalpolitiskaeffekter. Detta gäller utvecklingen av vägar, järnvägar,luftfarten, sjötransporter, informationsteknologin, menockså utbildningssamhällets utveckling i ett regionaltperspektiv. För informationsteknologins utveckling haravsatts , vilka disponeras av densärskilda IT-stif- telsen. Genom denna kan viktigaregionalpolitiska projekt stödjas. Det är viktigt för glesbygdoch småföretag att dessa har god och likvärdig tillgång tillinformationsteknologins möjligheter. Härvid gäller det delsatt fortsätta projekt med inriktning på ny och anpassadteknik, dels att även i dessa avseenden tar ett regionaltansvar. Det gäller tillgänglighet, anslutningskostnader ochteknikutveckling. I samtliga dessa avseenden bör riksdagenge regeringen sin mening till känna.Centerpartiet kommer att i särskilda motioner utveckla sinsyn på övriga infrastrukturella områden.2.2. Avreglering och regional utvecklingCenterpartiet anser att de genomförda avregleringarna avstatlig monopolverksamhet kommer att medverka tillförnyelse och utveckling inom respektive område.Avregleringen innebär emellertid också att de regionalafrågeställningar som dolts inom monopolverksamhetens ramnu kommer . I den regionalpolitiska propositionenangavs därför att samtliga myndigheter, som hartillsynsansvar eller motsvarande funktion inom avregleradeområden, skulle redovisa utvecklingen av bl.a.servicenivå och priser i de regionalpolitiskt prioriteraderegionerna. I anslutning därtill bör de också lämna förslagtill lösningar på eventuella problem. förutsätteratt regeringen vidarebefordrar denna redovisning ocheventuella förslag till . Vi vill redan nu förutskicka,att vi ställer oss principiellt positiva till förslag som innebäratt man från all verksamhet inom myndighetens ram medelstavgiftssystem tillgodoser rimligt pris och service i alla delarav landet.3. ''Den lilla regionalpolitiken''Till den ''lilla regionalpolitiken'' hör bl.a. frågor omföretagsstöd, landsbygdsutveckling och transportstöd.Politiken administreras av främst länsstyrelserna ochNUTEK. Viktiga insatser sker också avGlesbygdsmyndigheten, kommunerna och de olika lokalautvecklingsgrupperna. Avgörande för aktörernasarbetsmöjligheter är att erforderliga resurser står tillförfogande. Under innevarande budgetår förstärktesmedelstilldelningen inom den lilla regionalpolitiken medöver , varav avsågengångssatsningar för landsbygdsutveckling ochsmåföretagsstöd, vilka administreras av länsstyrelserna.Vi avvisar regeringens förslag att urholkaregionalpolitiken med (18 mån). Allerfarenhet visar att sådana besparingar är kontraproduktiva.Offensiva regionalpolitiska satsningar är billigare ocheffektivare än arbetsmarknadspolitiska insatser.Under lågkonjunkturen har den ekonomiska aktivitetenoch investeringsverksamheten varit låg också i de regionaltutsatta områdena. Som ett resultat av detta har vissareservationer byggts upp inom de regionalpolitiska anslagen.Det är viktigt att dessa resurser nu fullt ut nyttjas för detändamål för vilket de ursprungligt anvisats. bördärför besluta att omdisponeringar av uppkomnareservationer inom de regionala anslagen inte får ske utanriksdagens godkännande.3.1. LandsbygdsutvecklingI den av godkända propositionen 1993/94:140föreslogs ett mer systematiserat och programmatiskt arbeteför landsbygdsutveckling. Länsstyrelserna fick resurser föratt stimulera lokalt och kommunalt utvecklingsarbete. Det ärviktigt att detta arbete följs upp och att initiativ och idéersprids. bör ha i uppgift atttillsammans med övriga myndigheter (utöver ovan nämndainte minst ) följa upp denna verksamhet.De särskilda resurser () som innevarandebudgetår anvisats för småföretagsstöd ochlandsbygdsutveckling har givit utomordentligt goda resultat.Det sysselsättningsbeting som var knutet till medlen har merän väl överträffats. Detta motiverar enligt vår mening enfortsättning. Medlen anvisas med en motsvarande minskningav AMS resurser. Enligt vår mening finns skäl att utöver deregionalpolitiska och sysselsättningspolitiska motiven geinsatserna en särskild miljöprofil. Prioritet skall ges förinsatser som främjar kretsloppstänkande och ''gröna jobb''.Centerpartiet kommer i en särskild motion att utveckla detta.I detta sammanhang föreslår vi att 800 miljoner kronorengångsvis under /96 anvisas förlandsbygdsutveckling enligt tidigare riktlinjer men medsärskild betoning på miljö- och krets- loppsinriktade projektoch investeringar.3.2. Kvinnligt företagandeJämställdhetsfrågorna har en särskild dimension i detregionala utvecklingsarbetet. Ensidiga lokalaarbetsmarknader ger inte kvinnorna rimliga möjligheter tilljobb och utveckling. Den nya tekniken, ett decentraliseratutbildningsutbud och ett ökat kvinnligt företagande kanändra på detta. Jämställdheten var central i 1994 årsregionalpolitiska proposition. Insatser för kvinnor skallprioriteras i länsstyrelsernas utvecklingsarbete. Medelavsattes så att s.k. regionala resurscentra för kvinnor kundebildas. Ett nationellt resurscentrum för kvinnor byggs uppav . Särskilda insatser, som görs för kvinnor i detregionala utvecklingsarbetet, skall stimuleras genomspeciellt avsatta resurser. Genom landsbygdsstödet och detsärskilda s.k. mikro-stödet, med möjlighet till stöd upptill , tillgodosågs möjligheterna att stimulerakvinnors nyföretagande. Vi noterar med tillfredsställelse attregeringen fullföljer verksamheten med särskildalånemöjligheter för kvinnors företagande.Enligt vår mening är det viktigt att de särskilda satsningar,som sker för kvinnor, följs upp och utvärderas noga. Viförutsätter att regeringen i sitt kommande regionalpolitiskaförslag kan ge förslag för förstärkt projektarbete. Riksdagenbör ge regeringen detta till känna.3.3. Utländska företagsetableringar i SverigeDet gynnsammare företagsklimat, som politiken skapadeunder perioden --1994, ger nya och goda möjligheterför utländska företagsetableringar i . Detta förutsätteremellertid ett aktivt och systematiskt informationsarbete frånsvensk sida. Goda resultat från enskilda sådanainformationsinsatser kan redovisas från förramandatperioden. Regeringen anmäler att en sådanorganisation skall arbeta med utländska företagsetableringari . I uppgifterna måste ingå att särskilt beakta denregionala utvecklingen. erfarenheter visar nämligenatt stort intresse finns för dessa frågor hos presumtivainvesterare.3.4. -- särskilt glesbygdsföretag -- med storaavstånd till nya forskningsrön och till nya marknaders kravriskerar stagnation och tillbakagång. Den låga andelenhögskoleutbildade förstärker denna risk. Därför har särskildamedel anvisats, , i ett särskilt treårigtteknikutvecklingsprogram för stödområdets småföretag.Enligt vår mening bör detta program kompletteras medsärskilt rekryteringsstöd för högskoleutbildade naturvetare,civilingenjörer och ekonomer till småföretag inomstödområdet. Ett sådant stöd kan ansluta till reglerna för detnuvarande rekryteringsstödet och administreras av AMS.Dock bör gälla att kraven på arbetslöshet bör modifieras ochanpassas till ett sådant stöds övergripande syfte, nämligenföretagets behov av högskoleutbildade inom adekvataområden. Detta finansieras inom ramen för nuvaranderekryteringsstöd.4. Regionalpolitiken i ett EU-perspektivGenom EU-medlemskapet tillkommer ytterligareinstrument och möjligheter i regionalpolitiken. Samtidigtökar behovet av regionalpolitiska insatser. ambitioni medlemskapsförhandlingarna var att säkerställa dennationella regionalpolitikens inriktning och omfattning, samtatt skapa goda möjligheter för återflödet frånstrukturfonderna att förstärka de nationella satsningarna.I folkomröstningskampanjen uttrycktes otvetydigt frånalla partier engagerade på ja-sidan att varenda krona avåterflödet skulle komma ovanpå de nationellaansträngningarna. Vi vill för vår del bestämt varna för och isak ta avstånd från att med hänvisning till EU-stödet sänkade nationella anslagen. Vår information säger attfinansiering via förutsätter att respektiveland minst upprätthåller den nationella anslagsnivån.De överläggningar som tar vid med EU-kommissionenmåste innebära ett fullföljande av dessa ambitioner. Dennationella delen av finansieringen av EU-programmen bör ihög grad hämtas inom ordinarie infrastrukturanslag ochutbildningsanslag. Även projektmedel inom deregionalpolitiska anslagen kan i betydande omfattninganvändas.Riksdagen bör för sin del ge riktlinjebesked om hurSverige bör prioritera EU-medlen på olika målområden. Enlämplig sådan fördelning är:Mål 2, områden som präglas av strukturomvandling iindustrin350 miljonerMål 3 och 4, insatser mot ungdomsarbetslöshet,långtidsarbetslöshet samt kompetentutveckling550 miljonerMål 5 a, jordbruket261 miljonerMål 5 b, landsbygdsutveckling679 miljonerMål 6, (nytt mål), för områden med mindre än åttainv./kvadratkilometer370 miljonerKommissionens pott180 miljonerSUMMA:2 390 miljonerPå samma sätt som vi anser att bör geriktlinjebesked om medlens fördelning på olika målområdenanser vi att det är demokratiskt nödvändigt att de geografiskabestämningar som är knutna till mål 2, mål 5 a och mål 5 bförankras i riksdagen.När det gäller mål 3 och 4 anser vi det vara angeläget attinitiera program, som tar särskilt sikte på långsiktigastrukturella problem på den svenska arbetsmarknaden. Hithör t.ex. kvinnornas arbetsmarknad och ungdomarnasmöjligheter inom stödområdet och invandrargruppernasdeltagande i den svenska arbetsmarknaden i olika delar avlandet.När det gäller övriga insatser, där samarbete med EU kanvara en tillgång, vill vi för vår del särskilt framhålla norraSveriges kommunikationsfrågor. Enligt vår mening skulle ettgemensamt agerande mellan och kunna varaen fördel. Ett särskilt objekt, som skulle stämma in i en sådanstrategi, är ett förverkligande av den s.k. . Ävenett förverkligande av den s.k. Atlantbanan kan till en delaktualiseras i EU-sammanhang. har med EUaktualiserat den s.k. huvudstadstriangeln som ett stortinfrastrukturprojekt. Det får inte bli så att iinfrastrukturella Europasammanhang försummar detspecifikt svenska och nordiska, nämligen långa avstånd,relativ gleshet och stora naturresurser. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om de riktlinjer förregionalpolitiken som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag om återföringav vattenkraftsresurser till de regionalpolitiskt prioriteradeområdena,3. att till regionutveckling för budgetåret1995/96 anslår ,4. att beslutar att omfördelning av uppkomnareservationer på de regionalpolitiska anslagen endast får skeefter godkännande,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kraftfull regionalpolitisksatsning på informationsteknologin,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslutningsavgifter m.m. tillinformationsteknologins s.k. motorvägar,7. att hos regeringen begär förslag om att detinom avreglerade områden blir möjligt att med avgiftssystemsäkerställa rimligt pris och service i alla delar av landet,8. att beslutar att av AMS-medlen omdisponeras för småföretags- ochlandsbygdsutveckling med särskilt beaktande av miljö- ochkretsloppsarbetet i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att hos regeringen begär förslag om utökadeinsatser för kvinnors företagande,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetet med utländskaföretagsetableringar i sker med regionalpolitisktbeaktande,11. att beslutar att ett särskilt rekryteringsstöd förnaturvetare, civilingenjörer och ekonomer tillskapas förstödområdets småföretag i enlighet med det anförda,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av detregionalpolitiska arbetet vad avser återflödet från EU:sstrukturfonder,l3. att hos regeringen begär en redovisning ochförankring av de geografiska aspekterna på detregionalpolitiska återflödet från ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om och Atlantbanan.