mot · GI02Ub696 · 1995-01-25 00:00:00 — Forskning och högre utbildning i ett sammanhangDe svenska universiteten, högskolorna och de friaakademierna lever inte i slutna sammanhang. Självabegreppet handlar om det allmänna, om helauniversum, inget exkluderat. Den fria spridningen ochutbytet av kunskap länkar samman de olika universiteten tillett nationellt och internationellt utbildnings- ochforskarsamhälle.Det skulle vara ett resursslöseri om inte högskolanskompetens utnyttjades i samhället, men näringslivet ochsamhället i övrigt har också mycket att tillföra högskolan.Kontakter mellan näringsliv och högskolans forskning ärvärdefulla ur många aspekter.Att utveckla välståndetUtbildning och forskning spelar en avgörande roll för enfortsatt välståndsutveckling. Framgångsrik ekonomiskutveckling i en internationaliserad miljö kräver enkontinuerlig forskning och utveckling samt satsningar påkunskapsbefrämjande utbildning och successivkompetenshöjning i samhälls- och näringsliv. Utbildning ochforskning tillhör de viktigare infrastrukturella åtgärderna.KdS anser därför att utbildning och forskning ska prioriterasvid fördelning av offentliga medel.Ett väl fungerande utbildningssystem är av allra störstavikt för att värna sysselsättningen på lång sikt. Behovs- ochsysselsättningsaspekter är betydelsefulla fördimensioneringen av utbildningen. Det behöver här hellerinte argumenteras för vikten av att rekryteringen till denhögre utbildningen tryggas för att ska kunna försvarasin position som kunskaps- och välfärdsnation. Staten böraktivt främja möjligheterna till den personlighetsutvecklingsom utbildning innebär och uppmuntra människor att utbildasig. Alla ska ges samma möjligheter till utveckling avförmåga och anlag så att var och en kan utveckla sig i sitteget och samhällets intresse. KdS anser att ävenarbetsmarknadspolitiken bör inriktas på utbildning ochkompetensutveckling.Mål för högskolanI högskolelagen står:Staten skall som huvudman anordna högskolor för 1. utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärliggrund samt beprövad erfarenhet, och 2. forskning och konstnärligt utvecklingsarbete samt annatutvecklingsarbete.I forskning och utvecklingsarbete ingår att spridakännedom om verksamheten samt om hur sådana kunskaperoch erfarenheter som har vunnits i verksamheten skall kunnatillämpas'' (1 kap, 2 §).Där står också:Verksamheten skall bedrivas så att det finns ett närasamband mellan forskning och utbildning (1 kap, 3 §).Lagen säger också:Den grundläggande högskoleutbildningen skall, utöverkunskaper och färdigheter, ge studenterna förmåga tillsjälvständig och kritisk bedömning, förmåga attsjälvständigt lösa problem samt förmåga att följakunskapsutvecklingen, allt inom det område somutbildningen avser. Utbildningen bör också utvecklastudenternas förmåga till informationsutbyte på vetenskaplignivå.Forskarutbildning skall, utöver vad som gäller förgrundläggande högskoleutbildning, ge kunskaper ochfärdigheter som behövs för att självständigt kunna bedrivaforskning (1 kap, 9 §).Detta är mål som stöder och anser atthögskolelagen i stort ger en god grund för högskolansverksamhet. Högskolan ska också främja en demokratiskmänniskovärdig samhällsutveckling, ansvarstagande för vårgemensamma miljö, internationell förståelse och ökadjämställdhet.Staten och högskolanUniversiteten och högskolorna har genom en rad reformerunder senare år givits en avsevärt större frihet vad gällerstudieorganisation, utbildningsutbud, urval och antagning avstudenter, skapande av karriärvägar för lärare, inrättande ochtillsättning av professurer, institutionell organisation,disposition av resurser till grundutbildning ochomfördelning mellan anslag till forskning.Samtidigt har uttalat att staten har ansvar blandannat för att tillse att grundläggande garantier ges för detkritiska tänkandet och den fria forskningen, atträttssäkerheten för enskilda studenter och lärare inteäventyras, att former för kvalitetssäkring finns samt att detfinns ett tydligt ledningsansvar och klara och grundläggandemål för verksamheten.KdS anser att staten utöver vad som gäller dessutomska garantera avgiftsfri högre utbildning och främja ettnationellt utbildningsutbud. Detta bör ges regeringen tillkänna.Humanioras rollDet är viktigt att framhålla att högskolan har ansvar för attutbildning och forskning inom alla discipliner bedrivs medhögt ställda kvalitetskrav och i ett internationellt perspektiv.Många av högskolans kunskapsområden saknar helt ellerdelvis kommersiellt intresse. Utbildning och forskning inomdem bedrivs och måste bedrivas av andra skäl och med andraförtecken än industriell förnyelse eller regional utveckling.Staten har här ett särskilt ansvar att uppvärdera och stärkahumanioras villkor inom den svenska högskolan. Humaniorahar stor betydelse för kulturella, andliga ochhistoriska utveckling men lockar sällan till ekonomisksamverkan från näringslivet. Ämnen vars främstasamhällsuppgift består i att skapa sammanhang,självreflektion och kritisk distans och vara kulturbärandeupplevs inte vara till omedelbar nytta för näringslivet.Materiellt välstånd är inte tillräckligt för ett gott liv. ordets verkliga mening mänskligt samhälle har behov avdjupare kunskaper också om andliga, kulturella, sociala ochetiska värden; bildning i vid mening.HuvudmannaskapStaten bör ha det grundläggande ansvaret för den högreutbildningen. är det Kristdemokraternasövertygelse att även andra huvudmän än staten har förmåganatt erbjuda högskoleutbildning och tillföra ny kompetens.Det ligger ett stort värde i att andra former av högreutbildning, med annan inriktning, finns. Det är därför viktigtatt akademier och högskolor med annan huvudman än statenges goda villkor att verka. skatill exempel få del av offentliga forskningsmedel. Det kanförtjänas att påminna om att västvärldens hela lärdoms- ochuniversitetstradition har sina rötter i de universitet somkyrkan grundade och drev till exempel i ,, och Bologna.Kristdemokraterna anser att det är bra omhuvudmannaskapet för högskolorna inom vård- ochomsorgsområdet löses utifrån den regionala situationen.Lösningarna ska ta sikte på att öka utbildningens möjligheteratt utvecklas självständigt, öka utbildningens vetenskapligaunderbyggnad samt stimulera studenternas egnaansvarstagande. Samarbetet mellan vårdhögskolorna ochandra högskolor samt forskningsutbytet mellanvårdhögskolorna och universiteten måste utvecklas.De grundläggande mål och ramar staten satt upp förutbildning och forskning i statlig regi ska även gälla förfristående utbildnings- och forskningsinstitut som får statligabidrag.JämställdhetHögskolan har en viktig uppgift i arbetet med att skapa etti verklig mening mer jämställt samhälle. De som lederundervisning, forskning och institutioner har ett ansvar attskapa en sådan miljö som ger likvärdiga villkor för bådekvinnor och män att trivas och utvecklas.Könsfördelningen i högskolans forskar- och lärarkår ärmycket ojämn. För att råda bot på denna snedfördelningbehövs flera olika typer av åtgärder. Det är viktigt attmotverka strukturer, som till exempel antagningssystem,som kan verka konserverande ur jämställdhetssynpunkt. Vidtillsättning av tjänster är det av stor vikt attjämställdhetsaspekten uppmärksammas.Den kvinnoforskning som finns på olika universitet ochhögskolor bör tilldelas goda resurser. Därmed möjliggörs attkvinnoperspektivet uppmärksammas i forskningen. Dettaleder till en bättre balans mellan kvinnliga och manligasynsätt som norm för forskningen. Kvinnoforskningen måsteockså i högre grad tillåtas påverka innehållet igrundutbildningen.Kristdemokraterna avser att återkomma i samband medden av regeringen aviserade propositionen omjämställdheten inom universiteten och högskolorna.Studenter och doktorander bör i lag skyddas mot sexuellatrakasserier. Detta utvecklar vi i en annan motion.KvalitetÖverallt i högskolan måste det finnas en medvetenhet omkvalitet och en vilja att delta i kvalitetsdrivande processer.Olika dimensioner av kvalitet måste finnas med i högskolansprogram för kvalitetsfrågor.Resurstilldelningssystemets olika delar har bidragit till ensådan utveckling. Så vittnar till exempel representanter förolika delar av högskoleväsendet att grundutbildningen tackvare det nya resurstilldelningssystemet fått högre status. KdStycker därför att det är märkligt att regeringen inte vill införadet tredje benet, jämte studentpengen och ersättningen föruppnådda prestationer, i resurstilldelningssystemet.Kristdemokraterna anser att studentpengen och ersättningför uppnådd prestation bör kompletteras med enkvalitetspremie som planerat. Detta bör ges regeringen tillkänna.Kanslersämbetet skall spela en betydelsefull roll i dennationella utvärderingen.Organisation och akademisk miljöEn akademisk miljö kännetecknas av konstruktiva mötenmellan forskare, lärare och studenter, där diskussioner ochkunskap föds. Lärarna, som är forskare, ochstudenterna utgör själva kärnan i den akademiskaverksamheten. Kreativ utbildningsmiljö och högakvalitetskrav förutsätter ett nära samband mellangrundutbildning och forskning.Detta ställer krav inte bara på en väl genomtänktorganisation utan också på den fysiska högskolemiljön, påcampus, och på tillgången till bibliotek och annanforskningsutrustning. Närheten studenter och lärare emellanoch närheten till bibliotek kan på ett förtjänstfullt sättkompletteras med ett elektroniskt informationsnät. Dettaskapar förutsättningar för effektiv kommunikation och gertillgång till värdefulla informationsbaser.Övergången från industrisamhälle till kunskaps- ochinformationssamhälle ställer höga krav på flexibilitet inomden högre utbildningen. bör erbjudastudenterna stor ämnesfrihet och ge utrymme för personligakombinationer. Möjligheter måste utvecklas att skapa enutbildning med kurser i ämnen som traditionellt meståterfinns inom sammanhållna utbildningar, såsom medicinoch teknik.Möjligheter till deltids- och distansstudier måste vara godaliksom till återkommande utbildning och fortbildning.Många universitet och högskolor arbetar i nätverk, medny teknologi med mera för att utveckla nya former för attbedriva undervisning. KdS ser mycket positivt på dettaarbete.SjälvförvaltningDen kristdemokratiska synen på självförvaltandehögskolor innebär att företrädare för högskolan, forskare,lärare och studenter, ska ha ett avgörande inflytande ochansvar.Högskolorna och universiteten bör ha en decentraliseradorganisation. Stor handlingsfrihet bör ges till den verksamhetsom ligger nära utbildning och forskning. Kristdemokraternaanser att institutionerna är viktiga enheter som bör ges enbetydande handlingsfrihet. På så sätt uppmuntras lärare ochstudenter att engagera sig i och ta ansvar för verksamheten.Att påverka sin närmaste omgivning är viktigt. Därförmåste alla grupper inom högskolan garanteras insyn ochinflytande i högskolestyrelser, fakultetsnämnder,institutioner, utbildningsnämnder och liknande.Dimensioneringen av grundutbildningenEtt mål för utbildningspolitiken och för högskolan bordevara att få fler grupper och fler individer i samhället att sökasig till den högre utbildningen, trivas i högskolans miljö ochklara sina studier. Utbildning är ett mycket viktigt verktyg iarbetet med att utjämna sociala skillnader i samhället.Kristdemokraterna vill att den högre utbildningen i principskall vara tillgänglig för alla som har förutsättningar ochintresse. Detta är både av statsfinansiella och avpraktiska skäl inte möjligt att åstadkomma med bibehållenkvalitet på utbildningen. Just nu pågår den störstautbyggnaden av högskolesystemet . Ändåstängs många sökande ute från högskolan. Detta är ett slöserimed begåvningar som vårt land egentligen inte har råd med.Ambitionen att utöka antalet platser på högskolan ser vialltså positivt på, inte minst med tanke på det stora antaletsökande som finns och det fortsatt kärva läget påarbetsmarknaden. Precis som vid utbyggnaden av högskolani höstas föreslår regeringen dock även att ettantal studenter skall beredas plats som en engångssatsning.Det skapar en puckel som försvårar högskolornas långsiktigaplanering och äventyrar kvaliteten på utbildningen. Viföreslår istället att högskolan byggs ut successivt med ettantal nya nybörjarplatser per år.Regeringen konstaterar mycket riktigt att det finns en bristpå naturvetenskapligt och tekniskt utbildade personer ochföreslår därför en utbyggnad av dessa utbildningar med 9 000platser. Dessa reserveras dock till vuxenstuderande och de3 500 nya platser som även ungdomar kan söka skapasendast inom de samhällsvetenskapliga, humanistiska ochjuridiska områdena. Vi frågar oss varför ungdomar inte fårta del av den utbildning som bedöms bli en av de mestefterfrågade på arbetsmarknaden i framtiden.Kristdemokraterna föreslår att 3 000 permanentanybörjarplatser inom naturvetenskap och teknik skapasunder budgetperioden, det vill säga totalt 6 000årsstudieplatser. De resurser regeringen föreslår ska satsas påtillfälliga platser inom de samhällsvetenskapliga,humanistiska och juridiska områdena bör i stället användasför att permanenta 3 000 av de platser beslutadeom . Enligt vår mening är detta en mer ansvarsfulloch långsiktig inriktning som är nödvändig för attupprätthålla hög kvalitet inom den högre utbildningen. Detleder dessutom till ett bättre resursutnyttjande.Det är mycket anmärkningsvärt att regeringen inte avsattnågra medel för sommaruniversitet utanendast . Eftersom universiteten ochhögskolorna inte lyckats ordna de 20 000 platser de hittillshaft möjlighet till anser vi det inte vara meningsfullt attreservera resurser för 25 000 studenter. Kristdemokraternaföreslår genom en omfördelning av resurser istället 20 000platser per sommar.I vår flyktingpolitiska motion skriver vi att invandrare medakademisk eller annan utbildning efter ankomsten tillSverige bör få den jämförd med motsvarande svenskutbildning. Därefter bör invandraren, om så erfordras,erbjudas kompletterande utbildning. Vi välkomnar därförregeringens förslag om aspirantutbildning. Utbildningen börefter utvärderas för att avgöra om den i någon form kangöras permanent.AntagningssystemetUrvals- och antagningssystemet får inte vara alltför låst.Det bör finnas flera vägar att kvalificera sig för högreutbildning, där betyg och högskoleprov är två sätt. Att öppnautbildningsplatser till sökande som gjort ett medvetet ochfritt val innebär att denna mänskliga resurs får utvecklas ochväxa.Farhågor har framkommit att de senaste årenshögskolereform skulle kunna försvåra möjligheterna attskaffa sig en överblick över utbildningssystemet. Det harockså visat sig att de som skaffat sig kunskaper på annat sättän genom gymnasiets treåriga linjer och program har sämrechanser att komma in. Det gäller till exempel elever frånkomvux och folkhögskolorna. Det är viktigt att uppföljningav reformen ur denna och andra aspekter görs. Man bör tillexempel också förvissa sig om ifall kvinnor och män geslikvärdiga förutsättningar att antas.Vi har en statligt driven och statligt finansierad högskolabland annat för att garantera utbildning av hög kvalitet öppenför alla och då är det naturligt att staten följerkonsekvenserna av det lokala antagningssystemet ochutvärderar resultatet utifrån de mål man sätter upp.Utredningen ''93'' fick också i uppdrag att belysa antagningssystem ochinformation till studenterna. Detta skulle sedan kunna varaen fråga för Kanslersämbetet.Förkunskapskrav och regler för behörighet kan dock intefastställas centralt om vi ska kunna behålla friheten förhögskolorna att utforma likvärdiga utbildningar olika. Det ärsvårt att åstadkomma identiska utbildningar över hela landet.Det är inte heller önskvärt eftersom en enda utbildning,likadan över allt, inte kan passa alla. sermed oro på de signaler regeringen givit om att den önskaråterinföra centrala regleringar. Vad som anförts omantagningen till högskolan bör ges regeringen till känna.Utveckla undervisningsformernaAlternativa undervisningsformer och examinationsformermåste utvecklas och användas i större utsträckning än idag.Ansvaret för detta åvilar naturligtvis den enskilda högskolan.Rådet för grundläggande högskoleutbildning har dock på ettpositivt sätt stimulerat den pedagogiska förnyelsen. Rådetbidrar till att ge undervisningen samma erkännande somforskningen får genom forskningsråden. Kristdemokraternaavvisar därför regeringens förslag om att från och lägga ner rådet.De som undervisar på högskolan ska uppmuntras attgenomgå någon form av pedagogisk kurs för att enpedagogisk miniminivå på undervisningen ska uppnås.Undervisning bör också ges högre prioritet genom att få etthögre meriteringsvärde än idag.Vetenskaplig, teknisk och etisk orienteringKristdemokraterna anser att studier i filosofi, idéhistoria,etik och kunskapsteori skulle kunna medföra kvalitetsvinsteri grundutbildningen. Vi anser att etik och kunskapsteori böringå i alla utbildningar. Hur dessa studier organiseras är enfråga för den enskilda högskolan.Det är också väsentligt att till exempel undervisning imiljöekonomi ingår i ekonomi- och teknikutbildningarna,liksom att undervisning i etik och livsåskådningsfrågor ingåri all vårdutbildning.Utvecklingen på informationsteknikens område måstekomma både kvinnor och män tillgodo och bör ingå som ettnaturligt moment i de flesta utbildningar. Det är angelägetatt kunskaper i informationsteknik även sprids inom dehumanistiska utbildningarna.RättssäkerhetDen nya högskolelagen och högskoleförordningen innebären väsentlig begränsning av rätten att överklaga lokalabeslut. Detta är ur flera aspekter helt otillfredsställande.Tidigare fanns möjlighet för studenter att till UHÄ, ochsedan till , överklaga lokalabeslut, till exempel vad gäller obligatoriskautbildningsmoment. UHÄ är avskaffat och den nyahögskolelagen och högskoleförordningen innebär attmöjligheten att överklaga är kraftigt beskuren. kan manhos överklagandenämnden i stort sett endast få prövat frågorom tjänstetillsättning, behörighet, tillgodoräknande ochexamensbevis.Studenternas rättssäkerhet behöver stärkas inom fleraområden, till exempel när det gäller antagningsfrågor,examinationsfrågor, rätten att tentera och förekomsten avolika avgifter inom högskolan. Ju större den lokala frihetenär desto viktigare är det att studenterna har möjlighet att fåsin sak prövad. En översyn av detta bör genomföras.Detta bör ges regeringen till känna.Utredningen om en samvetsklausul i högskoleutbildningensom presenterade sitt betänkande menade attstudenterna bör ges rätt att hos förhögskolan särskilt överklaga beslut om deltagande iobligatoriska utbildningsmoment. Sådana bestämmelser kanutan vidare utredning införas i högskoleförordningen. Dettabör ges regeringen till känna.InternationaliseringUnder har högre utbildning präglats av enstörre internationalisering. Student- och lärarutbytet harökat. Den ökade internationaliseringen har tillfört högskolanoch utbildningen nya perspektiv och ökat den internationellaförståelsen. Internationaliseringen har på så vis medfört enkvalitetsvinst.Student- och lärarutbyte ska även framgent stimuleras ochSverige måste ta tillvara möjligheterna i EU:sutbytesprogram som öppnar för samarbete med institutioneri men också med . Ävenbilaterala avtal med andra delar av världen, till exempelBaltikum och , måste prioriteras.ForskningForskning har ett strategiskt och stort värde i sig. Dettafaktum gäller i synnerhet nu när behöver stärka sinkonkurrenskraft. Den högre utbildningen och forskningen ären förutsättning för samhällets utveckling och ska värderashögt. Det ska löna sig ekonomiskt att satsa på högreutbildning och forskning. Forskning måste ha ett högtmeritvärde. Det är viktigt att andelen forskarutbildade inäringslivet ökar.Universiteten har en allt mer långtgående självständighetoch ett självstyrande som begränsar utrymmet för riksdagoch regering att lägga synpunkter på forskningens inriktning.Forskningen som sådan är ju också fri och obunden. Å andrasidan finns det samhälleliga behov av forskningensbelysning av olika problem och frågeställningar.Tvärvetenskaplig forskning och utbildning är nödvändigför allmänbildning, bredd och perspektiv. Detta krävs för attkomplettera den snäva specialisering som är en förutsättningför framgång inom många forskningsområden.Miljöförstörelsen är ett exempel på att helhetssyn ochtvärvetenskapligt tänkande saknats både inom forskningenoch inom samhällslivet i övrigt.Utvecklingen såväl nationellt som internationelltaktualiserar också behovet av grundforskning avseende etikoch etikens roll.Forskningsfriheten har dock gränser. Forskningen måstebedrivas inom de etiska ramar som utgör grundvalarna förvårt samhälle. Vikten av etiska överväganden märks särskiltinom medicinsk forskning, men behovet av etiskareflektioner och etisk utbildning finns inom allaforskningsområden, inte minst ekonomi och teknik för attnämna några aktuella.KdS anser att uppgiften att noga följa de etiska frågornaoch bevakningen av att de etiska principerna följs böruppdras åt universitetskanslern.ForskarutbildningForskarutbildningen ska ges goda resurser.Forskarstuderan- de måste få rimliga arbetsvillkor.Ansträngningarna för att skapa fler doktorandtjänster måstefortsätta. Tjänsterna har haft stor betydelse eftersom de gerfullständiga sociala förmåner och förbättrar kvinnors ochmäns möjligheter att förena forskning med familjeliv.Samtidigt får inte möjligheterna till doktorandstudierminska. Tillgängligheten måste vara god och tröskeln för attbörja studera får inte bli för hög, utan doktorandtjänsternamåste göras mer flexibla och det måste även framgent varamöjligt att studera på deltid. Doktorandkurser måste varaöppna även för dem som inte innehar en doktorandtjänst. Föratt nå målet om en fördubbling av antalet doktorander bör desom vill forska vid sidan av ett annat arbete uppmuntras.I en annan motion föreslår att endifferentierad finansiering av doktorandstudierna i form aven trappa införs.Särskilda åtgärder måste vidtas för att underlätta förkvinnor att ägna sig åt forskning. Endast en dryg tredjedelav dem som antas till forskarutbildning är kvinnor.Möjligheter att fortsätta till forskarutbildning måste ocksåförbättras på flera utbildningar, speciellt måste demedellånga vårdutbildningarna ges en naturlig väg frångrund- till forskarutbildning.Prestationsrelaterade fakultetsanslag skulle utgöra ettviktigt incitament för att förbättra handledningen inomforskarutbildningen och ha betydelse för att korta ner tidenför avhandlingsarbetet. KdS anser, i motsats till regeringen,att prestationsrelaterade fakultetsanslag bör införas somplanerat.Fasta forskningsresurser till flerVi kristdemokrater anser att all högskoleutbildning skallvila på vetenskaplig grund och ha någon form avforskningsanknytning. Det kräver att utbytet mellanforskningen på de regionala högskolorna och universitetenär väl utvecklat.Den högre utbildningen genomgår nu en kraftig kvantitativexpansion. För att kvaliteten inte ska bli lidande och för attforskningsanknytningen inte ska minska anserKristdemokraterna därför att det behövs fler knutpunkter iuniversitets- och högskolenätverket som har fastaforskningsresurser. KdS anser att någon eller några av demedelstora högskolorna bör erhålla fasta forskningsresurser.Vi har tidigare i motioner föreslagit att man bör ta frambedömningsgrunder till stöd för att avgöra vilka högskolorsom bör ges fasta forskningsresurser och inom vilkaområden. Vi vill alltså gå steget längre än regeringen.Regeringen föreslår att små och medelstora högskolor skallfå rätt att inrätta professurer efter prövning hoskanslersämbetet. Om denna prövning görs utifrån högstställda krav på organisatorisk struktur och forskningsmässigprofessionalism skulle regeringens förslag kunna vara ettförsta steg mot fasta forskningsresurser.Dessa professorer kommer att handleda doktorander vidhögskolan. Det är därför naturligt att högskolan även ges rättatt examinera doktorander.Kristdemokraterna anser att det är viktigt att den fortsattauppbyggnaden av forskningsorganisationer med fastaresurser sker i en takt som garanterar att kvalitetenupprätthålls.