mot · GI02T239 · 1995-01-25 00:00:00 — antaletmobiltelefoner per tusen invånare.Regeringen redovisar i budgetpropositionen att priserna påden s k GSM-marknaden sjunkit . bedömeratt hushållens telekostnader i genomsnitt kommer att sjunkamed . Före den totala avmonopoliseringen avtelefonimarknaden, så sent som 91/92, beslutadeTelia genomföra kraftiga teleprishöjningar för hushållen. Detvar resultatet av ett riksdagsbeslut om att ge Televerketrätten att sätta priserna själv utan att vara utsatt förkonkurrenstryck.Många hävdade att investeringstakten skullesjunka, framför allt i glesbygd, om avregleringengenomfördes. Sanningen är att som ett resultat av detökade konkurrenstrycket beslutat forcera sina investeringar.Redan 1997 kommer i stort sett samtliga hushåll i landet attha tillgång till de s k AXE-tjänsterna. Med detta ligger vi ifrontlinjen i världen.Sverige har alltså tillsammans med , tackvare avregleringen, ett klart försprång framför övriga länder.Först 1998 kommer något eller några länder att fatta denödvändiga besluten. Det kommer att visa sig mycket svårtatt hämta igen detta försprång om vi i håller uppetempot. Det är bl a på informationsteknologins område vi harmöjlighet att skapa de nya jobben.Man kan alltså utan vidare hävda attinformationsteknologin hör framtiden till. Det folk i världensom först tar till sig denna teknologi och utnyttjar den iarbete, hem, skola, sjukvård m m har skaffat sig ett rejältförsprång. gäller det att hela vårt samhälle genomsyrasav de nya möjligheterna. I en särskild motion omInformationsteknologin i har Kds utvecklat sinaståndpunkter i denna del. Regeringen ger ibudgetpropositionen en mycket positiv bild av utvecklingenpå telekommunikationsområdet. Man visar på punkt efterpunkt att de farhågor som det socialdemokratiska partiethade i opposition visat sig vara felaktiga. När det gällerutvecklingen i glesbygd kan man så här långt inte peka pånågot som skulle tyda på att utvecklingen inte skulle blipositiv med ökade investeringar och sänkta priser även idessa områden. Därför är det minst sagt förvånande attregeringen i detta läge anser sig ha råd att avsättaskattemedel för att lösa ett problem som man ännu intelyckats identifiera. Om man har kännedom om hurmarknaden fungerar så kan man med stor säkerhethävda att aktuella aktörer redan nu kalkylerat in de 37,5miljoner kronor som regeringen aviserat. Om man till dettalägger att det på kommersiella grunder investeras förflera miljarder kronor i det svenska telenätet, så framstårregeringsförslaget mer som utslag av fundamentalistiskfuttighet.Kds avvisar mot denna bakgrund förslaget om att inrättaett speciellt anslag för Telekommunikation m.m. (D 5) ochföreslår att medel i stället överförs till Kommunikationsforskningsberedningens anslag för forskning inom områdetInformationsteknologi.11.2 PostmarknadenI vågade vi oss på konststycket att också avreglerapostmarknaden. Genom Postlagen säkerställs att allamänniskor i vårt land har rätt till goda postförbindelser. Justdet faktum att detta steg togs ungefär somtelemarknaden avreglerades gör nu att kan slå sigin på för Posten nya marknader och erbjuda nya tjänster.Posten var ett statligt verk som sedan tillblivelsen distribuerat meddelanden av olika slag. Traditionellt hardet varit meddelanden, som man rent fysiskt levererat frånavsändare till mottagarens postadress. levererar PostenAB meddelanden, vid sidan av andra företag på marknaden,meddelandetjänster inte bara som tidigare rent fysiskt, utanidag även via telenätet. De tjänster det handlar om går underbenämningen PostNet. Det parallella beslutet om attavreglera både Post- och Telemarknaderna gör att depostanställda får arbeta i ett företag som opererar på enexpanderande marknad. Alternativet hade varit att fortsättaatt operera på en marknad som successivt stagnerar.Av olika orsaker har antalet aktörer på denna marknad inteutvecklats lika snabbt som på teleområdet. Orsaken är attinträdeströskeln är hög och lönsamheten relativt låg.Problemet är således att de nya aktörerna har klaralönsamhetsproblem.Redan innan beslutet om avreglering togs, gjordes engrundlig analys av en avreglerad postmarknad. Man fann bl aatt Posten ABs dominerande ställning på marknaden i siginnebar så stora lönsamhetsfördelar att verksamheten ocksåkunde bära underskott på viss del av marknaden, dvs.glesbygd. Postlagen är dock utformad så att det är möjligt atti framtiden ta ut avgifter från samtliga aktörer på marknadenför att täcka underskott i glesbygd. Regeringen villemellertid redan nu utreda förutsättningarna för en''solidarisk finansiering av de regionala och socialakostnaderna''.Kds avvisar ett sådant förslag . Orsaken är attsådana avgifter skulle riskera att slå ut nya aktörer påmarknaden. Den långsiktiga samhälleliga kostnaden i formav lägre effektivitet skulle vida överstiga intäkterna.Dessutom är så dominerande på marknaden attföretaget ändock skulle få stå för huvuddelen av avgifterna.Förslaget verkar vara mer ideologiskt betingat än resultat aven verklighetsanalys.11.3 ÖvrigtKds tillstyrker förslag ang. anslaget till Post- ochTelestyrelsen (D 1).Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Upphandling avsärskilda samhällsåtaganden (D 2).Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Ersättning till PostenAB för rikstäckande betalningsservice (D 3).Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Kostnader förenademed statens ägande i (D 4).12. Kollektivtrafik 12.1 Kollektivtrafiken måste vidareutvecklasI vårt land har vi ett väl utbyggt kollektivtrafiksystem,framför allt i större städer och tätorter. Även deninterregionala trafiken är väl utbyggd. Tack vare beslut omen ökad avreglering på området långväga buss förbättras deninterregionala trafiken framför allt prismässigt. Samtidigtökar trafikutbudet i områden där exempelvis tågtrafiken ärett sämre alternativ.För handikappade och andra grupper som av olika skäl intehar tillgång till egen bil, är ett väl fungerandekollektivtrafiksystem en förutsättning för rörlighet ochdärmed livskvalitet. En stor brist i det svenska systemet äridag tillgången på samlad information om utbudet avkollektivtrafik. bör det vara naturligt att man idator hemma eller på exempelvis järnvägsstation, busstationeller postkontor kan få information om lämpligakollektivtrafikalternativ. Det förutsätter samarbete mellanalla kollektivtrafikaktörer i . finns ett sådantsamarbete mellan SJ och trafikhuvudmännen.Detta är en verksamhet som svårligen kan få rejäl fart pårent företagsekonomiska grunder. Regeringen bör därför taett initiativ och lägga ut ett uppdrag på en kommitté attundersöka förutsättningarna för en kraftfull satsning på ettsådant informationssystem för kollektivtrafiken i ,där de senaste landvinningarna på IT-området utnyttjas fulltut. Uppdraget borde kunna vara slutfört , så attnödvändiga resurser kan avsättas i nästkommandebudgetproposition.12.2 ()Kds noterar med tillfredsställelse att SJ fortsätter attutvecklas på ett positivt sätt. För att denna utveckling skafortsätta och SJ behålla sitt försprång framför andrajärnvägsaktörer i är det två förutsättningar som måstegälla.För det första måste ägaren staten upprätthållaomvandlingstrycket på SJ bl a genom tuffa avkastningskrav.Vi konstaterar med tillfredsställelse att regeringensuppfattning är att riksdagsbeslutet , om riktlinjerför SJs verksamhet --1996, ska ligga fast.Det är också positivt att man håller fast vid linjen att SJ skakoncentrera sin verksamhet till järnvägstrafiken och attövriga verksamheter ska säljas ut.För det andra måste konkurrenstrycket inom sektornupprätthållas. Erfarenheterna visar att ledningen behöverkonkurrensen från andra aktörer för att de åtgärder sommåste genomföras för att förbättra produktiviteten ocksågenomförs. Riksdagsbeslutet om upprivande avavregleringsbeslutet är i detta perspektiv ettrejält steg tillbaka. Omvandlingstrycket minskar ochjärnvägen förlorar något i konkurrenskraft somkonkurrensen i andra sektorer driver fram lägre priser ochbättre utbud av tjänster. Eftersom järnvägen åtminstone idagsläget är det mest miljövänliga transportalternativet ärbeslutet också ett steg tillbaka ur miljösynpunkt.Kds utvecklar sin syn på järnvägens avreglering ochutveckling i en särskild motion.Kds tillstyrker förslag om att godkänna inriktning ochmålsättning för SJs verksamhet m m.Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Ersättning till StatensJärnvägar i samband med utdelning från AB Swedcarrier.Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Köp av interregionalpersontrafik på järnväg m m samt att upphandlingen avdenna trafik ska inordnas under Banverket.Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Ersättning tilltrafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik.Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Överstyrelsen för civilberedskap.13. Kommunikationsforskning m mMot bakgrund av den betydelse sominformationsteknologin kommer att ha för vårt land iframtiden är det angeläget att en ökad tyngd läggs påforskning inom detta område. Inom de stora multinationellatele- och dataföretagen läggs ner enorma belopp föratt ta fram nya produkter och tjänster. Det är sannerligen intesjälvklart att resultatet av dessa forskningsinsatser är av ettsådant slag att de på ett positivt sätt medverkar till engynnsam samhällsutveckling. Inte minst därför är detytterligt angeläget att kraftfulla resurser nu läggs påsamhällsmotiverad forskning på detta område.De extra resurser som regeringen tillför Kommunikationsforskningsberedningen är inte tillräckliga.Kds föreslår därför att de medel som frigörs i och med attett speciellt investeringsanslag på telekommunikationssidaninte införs, i stället tillskjuts Kommunikationsforskningsberedningen ().Kds tillstyrker förslag ang. anslaget till ochtransportforskningsinstitut (och F2).Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Bidrag till forskningom el- och hybridfordon (F 4).Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Statistik ochprognoser (F 5).Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Transportinformatik(F 6).Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (G 1).Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Bidrag till Sverigesmeteorolgiska och hydrologiska institut (G 2).Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Eumetsat (G 3).Kds tillstyrker förslag ang. anslaget (G 4).Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Bidrag till statensgeotekniska institut (G 5).Kds tillstyrker förslag ang. anslaget (G 6).Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Viss internationellverksamhet (H 1).Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Kostnader föravveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst (H 2). Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska miljöbelastningen frånvägtrafiksektorn,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att biobränslen helt skallskattebefrias även vid låginblandning,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målsättningen att minska andrabränslen än fossila drivmedel, samt att en strategi för dettautarbetas,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en svensk plan för hur den renabilen skall bli en verklighet och i detta sammanhangundersöka förutsättningarna för att införa höjd bensinskattkombinerat med ett system med s.k. ekobonus,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatteväxling inomtrafiksektorn,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att senarelägga perioden --2003 så att de beslutade projekten genomförs ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det tidigare riksdagsbeslutetom målstandard för vägarna E 6, E 4, E 20 och E 22 skallligga fast,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det fattade beslutetom bolagisering av skallligga fast,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om strukturförändringar inomBanverket,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bilaterala avtal med våragrannländer om ökade sjösäkerhetskrav,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resultatutjämning mellan statligaoch kommunala flygplatser,13. att under anslaget Driftbidrag för kommunalaflygplatser i skogslänen (C 2) anvisar utöver vad regeringen anvisar eller således ,14. att avvisar regeringens förslag att under ettnytt anslag (D 5) anvisa medel () för Telekommunikation m m,15. att under anslaget anvisar ytterligare för utökade forskningsinsatser inominformationsteknologins område,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgiftsuttag från aktörerverksamma på postmarknaden,17. att hos regeringen begär förslag till satsningpå ett gemensamt informationssystem för kollektivtrafiken iSverige.