mot · GI02L717 · 1995-01-25 00:00:00 — Konsumentens ställning på marknaden är utomordentligtsvag jämfört med vad som förutsätts i de liberala teorier somsägs ligga till grund för de just nu så moderna kraven på enfri marknadsekonomi.Råvaror förändras och manipuleras på olika sätt, kemiskatillsatser används och nya syntetiska material används.Producenterna gör allt för att färskvaror skall vara hållbaraunder , vara lättpaketerade och lättransporterade ochannat som krävs när vägen mellan produktion ochkonsumtion är lång. Det är inte längre möjligt förkonsumenten att kunna bedöma en produkts verkligainnehåll och kvalitet genom att titta på den, känna på den,lukta på den eller ens genom att läsa innehållsförteckningen.Det är intressant att jämföra den situationen med den sområdde då de grundläggande ekonomiska teoriernautformades. Den fria konkurrensen hade helt andraförutsättningar att fungera bra lokalsamhällenoch bidrog till en förbättrad levnadsstandard framför allt förstädernas borgarklass. var de tillverkadeprodukterna sådana att kunderna utan vidare kunde bedömaråvaror, utförande, produktionsförhållanden och funktion.Och det allra mesta tillverkades inom hushållets ram.Miljöpartiet de Gröna är positivt till ettmarknadsekonomiskt system med ekologiska och socialaramar. Det marknadsekonomiska systemet förutsätterkritiska och kunniga konsumenter, som har möjlighet till attgöra medvetna val. Konsumenter måste som enskildaindivider fatta en mängd beslut som direkt påverkarderas ekonomiska och andra resurser, miljön och på litetlängre sikt hela samhällsekonomin.Det är vår bedömning att insatserna på detkonsumentpolitiska området bör öka . Vigenomgår stora förändringar, t ex EU-medlemskapet,miljöproblemen ökar och marknadsekonomin förstärks ochbreddas. Konsumenterna kan bli en av de viktiga drivandekrafterna för ett samhälle.Konsumentkunskap''Konsumentkunskap'' har definierats som kunskap förkonsumenten om konsumenten. Den samlade kunskapen omekonomi och marknad sett ur konsumentperspektiv är alltförliten. Forskningen är så eftersatt att det har fört med sig attviktig kunskap när det gäller hushållens villkor saknas. innebär det att man inte bara har en mycketliten summa att satsa per capita på information, hjälp ochutbildning utan att man också har en dålig kunskapsbas attutgå från.För att skapa en fri handel mellan jämbördiga parter, ellerännu hellre med konsumenten som styrande part som iliberalismens teorier, krävs forskning för konsumenten. Manbör sträva efter att låta konsumentforskningen i första handfå mer resurser, i andra hand att konsumentforskningen fåren egen organisation inom universitet och högskolor ochdärmed egna resurser att fördela.ProduktinformationKunden bör ha tillgång till all relevant information isamband med inköpet. Det gäller priset, men skall ocksågälla innehåll, tillverkare, ursprungsland,tillverkningsmetod, livscykelspecifikation och annaninformation, som är viktig för att kunna väga in ekologiskahänsyn i ställningstagandet inför ett köp. Vad som är relevantinformation varierar mellan olika produktslag. Det skalldock finnas tillgängligt för kunden någonstans i butiken.Ingen produkt bör få saluföras om inte dess uppgifter ärkända. Genomförs det förslag till miljöredovisning iföretagen som har föreslagit i en annan motion,blir det en enkel administrativ åtgärd att detaljisten får ettproduktinformationsblad från leverantören i samband medleverans.InnehållsförteckningarInnehållsförteckningar på såväl svenska som utländskavaror kan vara missvisande. Någon skyldighet eller regler attdeklarera alla i produkten ingående ämnen finns inte.Att ange ett innehåll kan betyda, att man anger ett urval avingredienserna och utelämnar upplysningar om sådant, somför en kritisk konsument är negativt. Detta gällerkonserveringsmedel av olika slag, vare sig de finns imatvaror eller kemiska-tekniska varor t.ex. hudvårdsmedel,schampo, duschkrämer, tvättmedel, diskmedel och andrarengöringsmedel. Färger är en liknande kontroversiellingrediens. EU tillåter vissa livsmedelsfärger som varitförbjudna i . Hur ambitiös och krititisk en konsumentän är, när hon/han handlar, är det lätt att välja fel och intehitta det man verkligen vill ha. Det är viktigt att konsumentenkan lita på en produkts innehållsdeklaration. Speciellt förden som är allergiker eller av andra skäl t ex måste hålla enspeciell diet.Miljöpartiet de Gröna anser att alla produkter ska ha enfullständig innehållsdeklaration. Och den ska kallas''innehållsdeklaration''.I andra hand anser vi att produkter enbart får habeteckningen ''fullständig innehållsdeklaration'' om den ärfullständig, annars ska produkter ha beteckningen''ofullständig innehållsdeklaration''. Alla andrabeteckningar, t ex innehållsförteckning, förbjuds.I tredje hand anser vi att produkter enbart får habeteckningen ''fullständig innehållsdeklaration'' om den ärfullständig, annars ska produkter ha beteckningen''innehållsdeklaration''. Alla andra beteckningar, t exinnehållsförteckning, förbjuds.I fjärde hand ska producenten kunde använda sig av enspeciell rubrik för produktens innehåll, en rubrik sommarkerar deklarationens pålitlighet. Förslagsvis,''Innehållsdeklaration UPI'' , där U betyder ursprungsort(, etc) , P betyder produktionsort (därvaran slutgiltigt färdigställts), I betecknarinnehållsredovisning (ingående ingredienser redovisas, utanutelämningar). Använder man denna rubrik så ska man angeen fullständig innehållsförteckning, produktionsort ochursprungsort. Användandet av denna rubrik är frivilligt, menär positivt för den seriöse producenten och en informationtill konsumenten.MiljövarudeklarationEn obligatorisk miljövarudeklaration (MVD) bör införasför varor för att underlätta för användare att välja rättprodukter och för att informera om hur varorna bör hanteras.SOU 94:114 föreslår införandet av MVD, obligatoriskt från1 , ett förslag som vi stödjer. I enmiljövarudeklaration bör ingå en förteckning över allamiljörelevanta ämnen -- de ämnen som belastar miljön --som varan innehåller och som har använts vid desstillverkning, information om energiåtgång vidtillverkningen, hur varan ska hanteras och huravfallshanteringen är tänkt att fungera.Miljövarudeklarationen ska finnas på alla varor ochprodukter och ersätter alltså inte miljömärkning av typSvanen eller Bra Miljöval.Offentliga livsmedelsprotokollDet finns all anledning att bevaka hanteringen av t exoffentlighetsprincipen efter vårt inträde i EU och vid behoväven flytta fram positionerna. Livsmedelskontrollen somsker i kommunerna med bl a inspektionerna ochprovtagningar kan bli ännu effektivare påtryckningsmedelom resultatet av kontrollen regelmässigt offentliggörs. Idaghar producenter och butiker skydd i sekretesslagen ''medhänsyn främst till skyddet för enskilds ekonomiskaförhållanden''. Undantag kan emellertid göras ''om intressetav allmän kännedom om förhållanden som rör människorshälsa, miljö eller redligheten i handeln ... eller liknandeallmänintresse har sådan vikt att uppgiften bör lämnas ut. ''Om en uppgift -- t ex ett protokoll frånlivsmedelsinspektionen -- ska lämnas ut eller inte avgörs avenskilda tjänstemän i kommunerna och hanteringen ärknappast enhetlig. Vissa håller hårt på sekretessen för att interiskera skadeståndsanspråk från ortens handlare, andra haren mer ''liberal'' tolkning av lagen.Det allmänna intresset -- att få veta att en butik ofta t exsäljer dålig köttfärs -- måste rimligen väga tyngre än attskydda en butik ''mot dålig reklam''. Det påverkar dessutombutiksinnehavare till en bättre livsmedelshantering. Därförska protokoll och provtagningar från livsmedelsinspektionervara offentliga.Förstärkning av konsumentvägledningenDet är oroande att många kommuner minskar sinasatsningar på konsumentverksamheten. Det är sannolikt så,att man i dessa kommuner inte är helt medveten om devinster för kommunen, som en väl fungerandekonsumentrådgivning innebär i form av minskadekommunala utgifter. Skulle de få klart för sig attkonsumentkontorens budgetrådgivning minskar kommunenssocialhjälpskostnader och att informationen till konsumenterom miljö leder till att kommunens kostnader förmiljösanering eller avfallshantering minskar, då skulle säkertintresset för att satsa pengar på en fungerandekonsumentrådgivning öka. Det är därför angeläget attkonsumentverket får resurser att aktivt ta kontakt medlandets kommuner och informera dem om detta.ReklamReklamens omfattning och inriktning i vårt kommersiellasamhälle har blivit en plåga. Det går inte utan attbrevlådorna fylls med reklam för olika produkter somdärmed fördyras. Det är ju alltid konsumenterna som får ståför kostnaden, fast långt ifrån alla är medvetna om det. Dessaförpassas ofta direkt till soptunnan eller helst dåpappersinsamlingen. Oavsett ändamål och resultat, är detändå ett slöseri, som medför onödig pappersproduktion ochsom orsakar skogsavverkningar, kalhyggen och utsläpp avmiljöfarliga ämnen.Ibland riktar sig reklamens hjärntvätt med ''personliga''brev mot särskilt utvalda offer, s.k. målgrupper. Och visstträffas målet i många fall, annars skulle hanteringen varaolönsam och snart upphöra. Föremålen för målskyttet kanändå försvara sig, om de tar initiativet att stoppaadressförsäljning från länsstyrelser, postverket m.fl. genomatt med stöd i datalagen begära hos DAFA och andra att fåslippa direktreklam.Oftare kommer reklamflödet oadresserat genompostverket eller privata distributionsföretag, som gärnaanlitar billig minderårig arbetskraft som delar ut reklambladäven , när de har ledigt från skolan.Resultatet av detta bombardemang av reklam blir att vi iallmänhet styrs mer av kommersiella krafter än av våraverkliga behov. Vi anser att producenterna inte ska kunnatvinga på oss reklam. Vi anser att kommersiell oadresseradreklam inte ska kunna skickas. Då har konsumenten enmöjlighet att stoppa reklamfloden.KonsumentrepresentationVi ser det som nödvändigt att det finns flera -- dvs enmångfald -- konsumentorganisationer i är viktigt att följa utvecklingen inom EU ochinternationellt. Där behövs nya resurser. Vi anser t ex att detär nödvändigt att man i EU:s CCC ökar antaletrepresentanter, har en. Den person som åker ska helstrepresentera alla konsumentorganisationer som finns iSverige. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsumentkunskap,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om produktinformationsblad,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla produkter skall ha en''fullständig innehållsdeklaration'',4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om innehållsförteckningar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en obligatoriskmiljövarudeklaration,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om offentliga livsmedelsprotokoll,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkning avkonsumentvägledningen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommersiell oadresseradreklam skall förbjudas,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsumentrepresentation.Yvonne Ruwaida (mp)()s (mp)Per ()()()()()()()()()1 Yrkande 6 hänvisat till KU.