mot · GJ02N13 · 1995-11-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:83 Säkrare finansering av framtida kärnavfallskostnader m.m. de Gröna anser att de glädjekalkyler sompresenterats från kärnkraftsägarnas sida om säkerhet ochgarantier nu har en chans att bevisas.De förhållanden som rått beträffande ansvaret att omhänderta alltdet avfall som produceras av kärnkraftverken inklusive rivningsavfallet frånsjälva reaktorn har varit djupt otillfredsställande. Både den demokratiskaprocessen vid platsval och de ekonomiska kalkylerna i den kärntekniskahanteringen har visat tydliga brister. T.ex. finns beräkningar gjorda på enreaktor i av samma typ som redan rivits i . I ligger deekonomiska beräkningarna på ca medan det iverkligheten kostade ca att genomföra rivningen iUSA. Det skiljer på en faktor tre!Ingen som helst säkerhet har funnits för att medel är tillgängliga för att tahand om avfallet utöver kärnbränslefondens medel. Vid ett allvarligtkärnkraftshaveri kommer kärnkraftsbolaget att tvingas i likvidation och i dagfonderade medel kommer med all sannolikhet att visa sig otillräckliga för attsäkerställa en i möjligaste mån säker slutförvaring.Det är tillfredsställande att regeringen genom detta lagförslag ställer detprincipiellt viktiga kravet, att de som producerar radioaktivt avfall skall tadettotala ansvaret för detta avfall. de Gröna menar dock attregeringens förslag fortfarande lämnar mycket övrigt att önska och därför börkompletteras.Propositionen andas en förtröstan att perioden fram , (då detsista kärnavfallet skall få ett slutförvar), eller kanske ännu längre, skallkaraktäriseras av fredliga förhållanden och en stabil ekonomisk tillväxt. Enbetydligt mer försiktig framtidsuppfattning vore på sin plats, när det gäller sålånga tidsperioder.Det är uppseendeväckande att det i propositionen uttryckligen anges attdrifttiden för kärnkraftverken kan komma att överstiga . Detta stridermot resultatet i folkomröstningen om kärnkraften.Propositionen berör inte det moraliska dilemma som det innebär att tillkommande generationer överlåta - efter kärnkraftens avveckling - att ta handom det mest giftiga avfall som någonsin producerats, även om "tillräckliga"medel finns fonderade för ändamålet.Vi anser det principiellt fel att basera kalkyler av kostnader långt fram itiden på att ekonomisk tillväxt skall äga rum och att en realränta på 1,5 %skall betraktas som säker. Vi menar att kalkylerna skall baseras på realräntanoll och att detta skall skrivas in direkt i lagtext i lagen om finansiering avframtida utgifter för använt kärnbränsle m.m.Det betyder att den generation som utnyttjar kärnenergin skall avsättaprecis så mycket resurser som man räknar med att omhändertagandet avavfallet skulle kosta om det kunde ske . Ett sådant resonemang betraktarvi som det enda moraliskt acceptabla. Skulle det i en avlägsen framtid visasig att ett överskott uppstått, är detta en rimlig bonus till kommandegenerationer för att de hanterar detta höggiftiga avfall.Man kan överhuvudtaget ifrågasätta om man skall acceptera verksamheter,där stora kostnader uppstår och mer efter det att verksamheten ägtrum, och där man dessutom genom en positiv realränta räknar med attkostnaden blir allt lägre ju längre man uppskjuter det nödvändigaomhändertagandet. Detta är ett av många skäl till att kärnkraftsproduktion ejkan betraktas som en moraliskt acceptabel verksamhet.Av beräknad totalkostnad för avfallshanteringen på 45 miljarder kronorfinns fonderat ca 16 miljarder. Detta är otillräckligt omkärnkraftsverksamheten snabbt skulle behöva avvecklas. Enligt propositionenskulle visserligen de planerade säkerheterna fungera så att erforderligamedel skulle byggas upp för att man skulle kunna ta hand omavfallet. Enligt vår uppfattning borde fonduppbyggnaden väsentligtpåskyndas för att minska den reella osäkerheten.Avfallskostnaderna sönderfaller i två delar, enligt den föreslagna principen.Först en fast kostnad för att etablera en kapslingsanläggning och fastaanläggningar för ett slutförvar. (Än så länge finns inget beslut fattat omslutförvarets utformning.) Sedan tillkommer en rörlig kostnad för varje tonavfall som omhändertas.Vi menar att , när kärnkraftverken är i snitt , bordemedel ha funnits fordrade både för de fasta kostnaderna och för de rörligakostnaderna som belöper på det avfall som redan producerats.Miljöpartiet de Gröna har föreslagit en väsentligökning av avfallsavgiften för att påskynda uppbyggnaden avavfallsfonden. Vi anser att den bör höjas till /kWh.I propositionen föreslås att den ställda säkerheten får höjas eller sänkas avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer om det finnsanledning till det. Vi anser att säkerheterna bör sättas mycket högt redan iutgångsläget. De ställda säkerheterna bör vidare grundas på bedömningar påden ekonomiska säkerhetsmarknaden och inte på politiska bedömningar.I propositionen föreslås att avgifterna bl.a. ska täcka de kostnader somreaktorinnehavarna, staten eller kommunerna har för information tillallmänheten i frågor som rör hantering och slutförvaring av använtkärnbränsle och kärnavfall.Det finns flera aktuella exempel på att stat och kommun gått ut medinformation som inte kan anses opartisk. hölls folkomröstning omkärnavfallslager i . Inför omröstningen valde kommunatt popularisera information från , SKB.Istället för att ge allmänheten opartisk information valde kommunen alltså attförstärka information från SKB.Däremot är det av stor vikt att en riktig MKB-process genomförs, där ävenmotståndare och kritiker får komma till tals. Enligt internationell praxis är enmiljökonsekvens-beskrivning (MKB) dels en process som ska leda fram tillbeslut, dels en rapport som dokumenterar processen.I samband med en ansökan om slutförvar i en kommun kommer SKB attvara sökande och myndigheterna dömande och i viss mån granskande. SKB:segentliga motpart utgörs emellertid av lokalbefolkning och kommuner. I daghar dessa mycket få experter att vända sig till som kan assistera dem underMKB-processen. Det är svårt och dyrt att bygga upp nödvändig, oberoendekompetens. Problemet behandlas ingående i SKI:s Dialogprojekt, ochaktörsgruppens slutsats var att reglerna bör ändras så att kommuner, sakägareoch miljöorganisationer kan få stöd ur avfallsfonden för denna kompetens-uppbyggnad.Miljöpartiet de Gröna anser att detta är nödvändigt för att få endemokratisk process till stånd, där de som är kritiska till slutförvaret får enrimlig chans att föra fram sina fakta med hjälp av en av dem utseddvetenskaplig expertis och att en allsidig miljökonsekvensbeskrivning kangöras.Vi hänvisar i övrigt till motion 1994/95:N450 om kärnavfallfrån den allmänna motionstiden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att kalkylerna för avfallshanteringenbaseras på realränta noll,2.3. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ilagen om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle att avlagtexten framgår att kalkylerna för avfallshanteringen baseras pårealränta noll,4.5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att snabbare bygga upp Kärnavfallsfonden,6.7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avfallsavgiften bör höjas till 5öre/kWh producerad kärnkraftsel,8.9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de ställda säkerheterna bör grundas påbedömningar på den ekonomiska säkerhetsmarknaden och inte påpolitiska bedömningar,10.11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kommuner, sakägare och miljöorganisationerskall få stöd ur Kärnavfallsfonden för kompetensuppbyggnad ochtillhandahållande av oberoende expertis,12.13. att som sin mening ger regeringen till känna attavgiften inte bör beräknas på en längre driftstid per reaktor än ..11FStockholm den 15 november 1995Birger ()()()()()()Per ()()()()