mot · GI02U622 · 1995-01-25 00:00:00 — I har sedan de förfalskadeutlämningshandlingarna uppdagades undersökningar pågåtti parlamentet om hur utlämningsbeslutet ska kunna upphävasoch Peltier begäras återlämnad till , men arbetet gårsakta och det politiska modet att gå emot den mäktigagrannen i söder verkar saknas.Den har försökt undvikaställningstagande genom att påstå att Peltiers fall är en internamerikansk angelägenhet, men inte minst USAs brott motutlämningsavtalet med och kränkningarna avPeltiers mänskliga rättigheter gör det till en internationellangelägenhet och har all rätt att protestera mot dennatyp av politiska förtryck.Lubicon , KanadaLubicon Cree-folket i i har i snart 53 årförgäves väntat på att få det reservat kanadensiska regeringenlovat dem. Trots att de lever på samma område som de gjordelångt innan européerna kom, har de inte erkänts rätt till sittland. Fram till var Lubicon-nationen enliten självförsörjande nation som livnärde sig sedanurminnes tid på jakt och fiske. harskoningslös oljeprospektering på deras mark (utan tillåtelseeller ens tillfrågan) totalt förstört Lubiconfolkets livsstil ochde knappt 400 lubiconindianer som finns kvar lider av gravaproblem med sjukdom -- inklusive tuberkulos, alkoholism,självmordsepidemier, arbetslöshet och depression.Lubiconnationen tilldelades inte något reservat då andraindianska nationer i delades in i olikaavtalsområden, av den enkla anledningen att ingen då vidseklets början visste att de fanns. Den över 50-åriga kampenmed kanadensiska regeringen har inte givit något resultat förlubiconindianerna, trots att FNs år 1990dömde för brott mot Lubiconfolkets mänskligarättigheter och rätt till självbestämmande, enligt artikel 27i den Internationella Konventionen om Civila och PolitiskaRättigheter, som är bunden till.Lubiconindianerna hade hoppats att deras situation skulleförbättras i och med att fick en ny regering förra året.Den liberala hade i opposition ständigtkritiserat den förra regeringens indianpolitik ochuttryckligen lovat att Lubicon Cree-frågan skulle få högstaprioritet så fort han kom till makten. har över ett årförflutit och tidigare löften har bytts ut mot bortförklaringaroch därmed fortsätter även officiellt att höra till deländer som bryter mot mänskliga rättigheter.Urbefolkningarnas fortlevnad och miljönUrbefolkningarna besitter oersättliga kunskaper omdynamiken i de ekosystem de lever i, speciellt i de områdendär de fått leva någorlunda ostört och kunnat bevara sinkultur. Detta har FNs för Miljö ochUtveckling (UNCED) redan påpekat. Urbefolkningarnaskunskaper om sin omgivning bygger på noggrannaiakttagelser som går tillbaka tusentals år. De leverfortfarande i harmoni med Moder Jord och deras handlandestyrs av naturens lagar (Natural ). Den viktigasteprincipen i dessa lagar är att människan inte står över naturenutan är en del av den, precis som allt annat liv på jorden,och ingen har rätt att använda mer av jordens resurser än dennaturliga kapaciteten för återhämtning klarar av. En kändprincip, som kommer från irokesindianerna i ,säger att inga beslut ska fattas som på något vis kan tänkasvara skadliga för barnen sju generationer framåt.På grund av den unika kunskap som urbefolkningarnabesitter om jorden och ekosystemen, är det viktigt inte baraav humanitära skäl utan även för vår egen överlevnad attförföljelsen och övergreppen stoppas och de beredsmöjlighet att leva vidare med sina traditioner och sin kultur.I sammanhang där miljö och utveckling diskuteras är detviktigt att urbefolkningarna får sin röst hörd. Samtligaekosystem som speciellt uppmärksammats internationellt påsenare år har haft gemensamt att de bebos av urbefolkningar,som är direkt beroende av dessa ekosystem för sin fysiskaoch kulturella överlevnad. Det är därför omöjligt att skilja deåtgärder som sätts in för att skydda dessa ekosystem, meddess hotade djur- och växtarter, från urbefolkningarnasekonomiska och mänskliga rättigheter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om urbefolkningarnas rätt tillsjälvbestämmande,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om övergrepp på urbefolkningar iGuatemala, , och ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om indianernas situation i Chiapas iMexico,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör ratificera nr 169,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör stödjaurbefolkningarnas krav på att få delta i utarbetandet avdeklarationen för urbefolkningarnas rättigheter i FN:s ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska företags deltagande iexploatering av urbefolkningar vid dammbyggen i Colombiaoch , ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör dra tillbaka sittbistånd till utbyggnaden av Bio Biofloden i ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den destruktiva effekt s.k.djurvänners kampanjer mot pälsvaror har påurbefolkningarna i polarområdet,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hur uraninköp bidrar tillurbefolkningarnas lidande i bl.a. ochAustralien,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör öka sinaansträngningar att få i gång förhandlingar om ett fullständigtkärnvapenprovstopp,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om brotten mot den politiska fångenLeonard Peltiers rättigheter i och och attSverige bör protestera mot brott mot internationelllag då man medvetet använde uppdiktade vittnesmål för attfå Peltier utlämnad från ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om brott motLubiconindianernas mänskliga rättigheter i ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör inta en mer aktivhållning i urbefolkningsfrågorna, i synnerhet som FN utlystett urbefolkningsårtionde för åren 1994--2003.