mot · GI02Fi211 · 1995-01-25 00:00:00 — Man polemiserademot de personalminskningar i den kommunala sektorn somredovisades i regeringens prognoser.Men i praktiken drar socialdemokraterna nu in resurserfrån kommuner och landsting. Det framgår av finansplanenatt kommunernas finansiella resurser minskar som andel avBNP 1995 och 1996. Ett skäl till detta som uttryckligenredovisas i texten är att de avdragsgilla egenavgifterna fråni höstas minskar skatteinkomsterna för kommuner ochlandsting. I nationalbudgeten kan man se att sysselsättningeni den kommunala sektorn beräknas minska både 1995 och1996 (totalt med 24 000 personer).Kontrasten mellan valrörelsens ord och verklighetenshandling är uppenbar.Lika lite som regeringen kan vi utlova ökade resurser tillkommunerna. redovisade på våren 1992att det -- under förutsättning av oförändradekommunalskatter, statsbidrag och produktivitet -- skullefinnas ett gap mellan behov och resurser motsvarande 8kronor i kommunalskatt mot slutet av årtiondet. Det visar attdet inte finns något alternativ till fortsatta rationaliseringaroch ökad effektivitet.Det allvarliga med socialdemokraternas politik är dels attden ser helt annorlunda ut än de förväntningar de har skapat,dels att de kombinerar sin ekonomiska stramhet medmotstånd mot enskilda alternativ. Om resurserna sinarsamtidigt som förändringsarbetet stannar av blir resultatet attverksamheten utarmas. Eller höjda kommunalskatter vilketvore skadligt för samhällsekonomin.Skulle denna politik bli bestående kommer vi alltså att fåse en successiv urholkning av servicenivån, särskilt i vårdoch omsorg, under resten av 90-talet somvalfriheten begränsas. En sådan utveckling skulle inte barastrida mot våra socialliberala värderingar utan ocksåinnebära stora risker för den generella välfärdspolitikensopinionsmässiga förankring i breda medborgargrupper.7. SocialförsäkringarnaUnder den borgerliga regeringen, då hadeansvaret för , drevs ett omfattandereformarbete inom socialförsäkringssektorn. I stort sett allasystem genomgick mycket genomgripande förändringar isyfte att stoppa oroande kostnadsökningar, stärkaarbetslinjen och skapa större samband mellan avgifter ochförmåner. Osunda inslag rensades bort som denfundamentala principen om inkomsttrygghet bibehölls.Det allra viktigaste beslutet -- den storapensionsreformen -- kunde fattas genom en bredfempartiöverenskommelse över blockgränserna. På fleraandra punkter var emellertid socialdemokraterna mycketkritiska. Det gällde t.ex. förändringarna iarbetsskadeförsäkringen. Om ingenting hade gjorts skullearbetsskadeförsäkringens underskott legat över 100miljarder . kommer det i stället att pressas nedfrån 20 till 15 miljarder.Vi noterar att socialdemokraterna numera accepterar dessabesparingar. Det krävdes emellertid en borgerlig regering föratt få dem genomförda.Folkpartiet liberalerna vill gå vidare i arbetet på attreformera socialförsäkringarna enligt följande riktlinjer:Finansieringen bör i ökad utsträckning ske genom växlingtill försäkringsmässigt utformade egenavgifter.Arbetsskadeförsäkringen bör utformas som enriskförsäkring för arbetsgivare.Inkomsttryggheten skallvara utgångspunkt. Vi anser det lämpligt med ett tak på 7,5basbelopp och en ersättningsnivå för det som inte är pensionpå 80 procent.Arbetslöshetsförsäkringen bör åter görasmer heltäckande genom en återgång till ett obligatorisktsystem.Socialförsäkringarna som helhet bör göras mertrovärdiga bl.a. genom en strävan efter bred politiskuppslutning.De stora underskotten finns i pensions- ocharbetslöshetsförsäkringarna. Men i stället för att åtgärda demgenom höjd pensionsålder, avskaffad delpension, höjdaegenavgifter till a-kassan och regler som säkrararbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkringlägger regeringen ett antal förslag om höjda avgifter ochsänkta ersättningsnivåer i sjuk- och arbetsskadeförsäkringen,som går med överskott. Vi föreslår attsjukförsäkringsavgiften sänks och attmotsvarande egenavgift i stället införs i en allmänobligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Avskaffandet av en karensdag är en felaktig åtgärd somriskerar att bli mycket kostsam. Det pris socialdemokraternabetalar för denna kursomläggning i fel riktning är en annantvivelaktig förändring: en sänkning av ersättningsnivån . Vi motsätter oss det förslaget dels för att vi finnerregeringens prioriteringar orimliga, dels för att vi befarar attsänkningen kan få konsekvenser för tilltron till helaförsäkringssystemet. Av det sistnämnda skälet motsätter vioss också förslaget att inte ge personer a-kasseersättning. Principen om största möjligaförsäkringsmässighet i systemen talar för att den somkvalificerat sig för ersättning också bör få det.De långtidssjukas situation efter sänkningen aversättningsnivån till visar hur vanskligt det är att tunnaut försäkringsskyddet för långt. Vi föreslår att det höjs till80 %.8. Miljö och ekonomi 8.1 En hållbar ekonomisk utvecklingVår förmåga att ta ansvar för miljön är beroende av att vihar råd. För att ha råd att ta ansvar för miljön måste vi fåstopp på statsskuldens ökning och få fram alla de jobb somavskaffar massarbetslösheten. En sund ekonomi och en sundmiljö går hand i hand. Vi klarar inte att stoppa miljöskuldensökning om vi inte hindrar statsskulden från attväxa.Ett land med ekonomiska problem som av idagväljer lätt kortsiktiga och miljöfarliga lösningar framförlångsiktiga och miljövänliga.Ekonomiska resurser och långsiktighet underlättar för enframsynt miljöpolitik. Därmed inte sagt att det inte finnsmiljöproblem som verkar hänga nära ihop med tillväxteneller västvärldens levnadsstandard: Transporter ochuppvärmning är exempel på sådana fenomen. Men detta äringet argument mot tillväxt utan för en mer effektivmiljöpolitik.För liberalerna är det centralt att en kritik avmiljöproblemen inte mynnar ut i isolering och nationellsjälvgodhet. Tvärtom kräver jordens miljöproblem att allaländer samarbetar för att uppnå ett mer uthålligt levnadssätt.En annan central del i vår politik är att miljöpolitikenmåste bygga på personligt ansvarstagande. Genominformation, miljöavgifter och rätt utformade skatter kan deutsläpp som uppstår pga hushållens konsumtion minskas.Vi vill här kort sammanfatta kännetecknen för en effektivoch liberal miljöpolitik:8.2 Användningen av ekonomiska styrmedel bör ökaEn ökad användning av miljöskatter och miljöavgifter ökarmiljöpolitikens effektivitet. Skatter på det som förstör miljönkan ge inkomster som gör det möjligt att sänkaskatterna på det som behöver mer av, t ex jobb itjänstesektorn. Vårt principiella förord för fortsatt grönskatteväxling har berörts ovan.Folkpartiet liberalerna har drivit fråganom miljöskatter. Några områden där det nu kan vara aktuelltatt införa miljöbeskattning är t ex tjänstebilar, avfall ochvatten.Miljöskatter kan ha negativa effekter, om de införs alltförsnabbt och blir alltför höga. Därför är det viktigt medinternationellt samarbete, att andra länder också införavgifter på sina utsläpp. Det gör det enklare för oss att höjavåra avgifter. Det är lättare att gå före om man slipper gåensam.8.3 Miljöpolitiken måste internationaliserasAlltför många miljövänner verkar tro att klarar sigbra utan internationellt samarbete, att vi i själva verket fårbättre miljö om vi isolerar oss från omvärlden. Ingentingkunde vara mer felaktigt. Åtgärder mot koldioxidutsläppensom bidrar till växthuseffekten, åtgärder mot svavel- ochkväveutsläppen som försurar våra sjöar och skogar, åtgärdermot utsläpp av miljögifter som gör fisken oätlig, åtgärdermot transporter med bilar och sjöfart som ger upphov tillstora utsläpp -- alla underlättas de i avgörande utsträckningav internationellt samarbete.Därför var miljön ett av liberalernas viktigasteskäl för medlemskap i . EU har inte en ideal miljöpolitik,långt därifrån. Men det är den enda organisation i vårt hörnav världen som kan fatta effektiva miljöbeslut, även om denidag gör det i allt för liten utsträckning.Som nation kan inte driva alla frågor på en gång iEU. Ett litet land måste välja de frågor som verkligen ärviktiga. Vårt lands, och den globala miljön är ensådan fråga. Vi måste välja bort att lägga ner en stor energipå detaljfrågor som ändå inte efterlevs till punkt och prickaav EU:s alla medlemsländer och istället koncentrera oss pånågra frågor. Dit hör t ex koldioxidskatt och säkrarekärnreaktorer i Öst- och . Dessa och andrafrågor behandlas i vår EU-motion.8.4 Kretsloppssamhället börjar under diskbänkenPersonligt och lokalt ansvarstagande är nödvändigt för attkretsloppssamhället skall kunna utvecklas. Det ansvar sominte är personligt finns inte. Personlig initiativkraft är ennödvändighet. Därför måste miljöpolitiken utformas så attden uppmuntrar ansvarstagande i hushållen, på företagen ochi kommunerna. Ett utmärkt exempel på detta är hur vägningav sopor i många fall fått sopmängden att minska till hälften,som mängden råvaror som återvinns ökar. Ett ledi en politik som uppmuntrar lokal resurshushållning kan varaatt kommunerna ges möjlighet att införa miljöavgifter påknappa miljöresurser.8.5 Kommission för miljönDet är tyvärr alltför vanligt att de miljömål som antas avriksdagen inte uppfylls i verkligheten. Det beror bland annatpå att formerna för beslutsfattande är sådana att miljönkommer in alltför sent i beslutsprocessen och att den tillmätsalltför liten betydelse. Kommissionen bör titta närmare påhur man kan få en bättre överensstämmelse mellan mål ochverklighet, i beslutsprocessen och i målens effektivitet, ochhur konflikter mellan ekonomi och miljö kan lösas på bästasätt i en internationaliserad verklighet.9. SkattepolitikenDen skattereform som genomfördes --91 med vårmedverkan innebar att det skattesystem ersattes som underlång tid hade orsakat stora samhällsekonomiskakostnader. Det hade bidragit till att bromsa den ekonomiskatillväxten. Arbete och sparande hade befunnit sig istrykklass. Lån och skatteplanering hade premierats.I höstas beslutade socialistiska majoritet atthöja den högsta marginalskatten till fram till1998. Vi beklagar detta beslut. När socialdemokraterna nuav förment fördelningspolitiska skäl ansett sig kunna höjamarginalskatten till är det svårt att se med vilkaargument de senare skall kunna avvisa krav på en höjningtill . Det var så det gamla skattesystemeturartade. Det finns en stor risk att historien upprepar sig.Man bör också notera de betydandekommunalskattehöjningar som skett på åtskilliga håll inför1995. Kombinationen av höjd statsskatt och höjdkommunalskatt kan leda till att många inkomsttagare får enhögsta skattesats på betydligt . Det finnsvisserligen exempel på kommuner där en viss höjning varitmotiverad. Vi känner likafullt en stark oro för den helhetsbildsom nu avtecknar sig. Vi delar regeringens uppfattning attkommunerna bör vara ytterst återhållsamma medskattehöjningar framöver.Folkpartiet liberalerna är anhängare av en generellvälfärdspolitik. Det kräver ett betydande skatteuttag. Då ärdet angeläget att skatterna utformas på ett frånsamhällsekonomisk synpunkt så föga skadligt sätt sommöjligt. Det är i det perspektivet vår skattepolitik skall ses.Regeringen skriver i finansplanen att den kan tänka sigförskjutningar mellan olika skatter för att skattesystemet i sinhelhet skall uppfylla kraven på en samhällsekonomiskteffektiv beskattning. I praktiken styrs emellertid dessskattepolitik av helt andra hänsyn. Få är beredda atthävda att höjda marginalskatter eller straffbeskattning påföretagens riskkapitalförsörjning bidrar till den ekonomiskaeffektiviteten.Vi menar för vår del att skattepolitiken nu måste utformasmed kampen mot arbetslösheten som ledstjärna. Deskatteförändringar vi föreslår syftar till att främja jobb,tillväxt och företagande:Dubbelbeskattningen avskaffas. Kvittningsrätt vidunderskott i näringsverksamhet återinförs.Arbetsgivaravgifterna som höjdes sänks till1994 års nivå. Ett system med riskkapitalavdrag införs. Denhögsta marginalskatten återgår till . Strävan börvara en skattekvot som endast obetydligt överstiger 50 %.Genom att arbetsgivaravgiftssänkningen delfinansierasmed höjda skatter på miljöförstöring som vi återkommer tillnedan tas det första steget på den bredare skatteväxling somnu skall utredas.Starka sysselsättningsskäl talar för en lägre beskattning avtjänster. Den utredning som tillsatts för att analysera s kskatteväxling bör särskilt överväga huruvida detskattesänkningsutrymme som kan skapas i första hand skallutnyttjas för att stimulera tjänsteföretagande.Ett viktigt inslag i en sundare och tillväxtorienteradskattepolitik är den utveckling mot störreförsäkringsmässighet i socialförsäkringarna som vi tidigarepläderat för. Sociala avgifter som motsvaras av förmåner harinte samma ekonomiskt skadliga effekter sominkomstskatter i övrigt. Genom pensionsreformen tas ettbetydande steg i riktning mot ett lägre inslag av ren skatt isocialavgiftssystemet. Det är angeläget att gå vidare på denvägen.Vi anser inte att vinstandelssystem bör beläggas medarbetsgivaravgifter. Andel-i-vinst är just vinst och inte lön.Ett av de viktigaste motiven för vinstandelssystem är att ökasamhörighetskänslan på arbetsplatsen, vilket främjarproduktiviteten.Ett inslag i den borgerliga regeringens Nathalie-plan varatt förbättra skatteindrivningen och ta hårdare tag motskattefusk. Betydande resurser avsattes för att ökaskatteintäkterna på detta sätt. Vi noterar med tillfredsställelseatt den nya regeringen avser att fullfölja den politiken.10. Budgetpolitiken 10.1 KravenFyra krav måste ställas på den budgetpolitik som skallföras under den mandatperiod som ligger framför oss.Det första och helt avgörande är detta: att hotet om attSverige skall fastna i en statsskuldfälla, där vi i praktikenförlorar kontrollen över de offentliga finanserna, avvärjs.Det andra är att utrymme bereds för de strategiska åtgärdersom är nödvändiga om vi skall klara jobben. Detta kravhänger samman med det första. Bara om vi kan undvika enbestående massarbetslöshet, kan vi åstadkomma en uthålligbalans i de offentliga finanserna.Det tredje är att deåtgärder som vidtas skall bygga på medvetna -- och social-och fördelningspolitiskt genomtänkta -- prioriteringar.Detfjärde är att kampen mot den växande statsskulden inte fårföras till priset av en ökande miljöskuld. Bägge dessaskuldproblem måste lösas parallellt.Den första fråga vi har ställt oss i arbetet med ettsocialliberalt budgetalternativ är denna: Räcker de åtgärderden socialdemokratiska regeringen föreslår?Vår bedömning är att marginalerna 1998 är riskabelt små.Flera av de antaganden som ligger till grund förskuldstabiliseringen är enligt vår uppfattning alltför osäkra.Det gäller främst sparkvot och räntor. Framför allt saknarregeringen förmåga att föra den politik som skall klarajobben.Vi föreslår i det följande ett budgetalternativ som -- statiskträknat -- förstärker budgeten med ca 7 miljarder mer änregeringen 1998.Men mer avgörande är två andra faktorer.Vi föreslår framför allt ett program för att stimuleraföretagandet och därmed de nya jobben. Det handlar omlångsiktiga förbättringar av de ekonomiska förutsättningarnaför en expansion i den privata sektorn. Skatterna förföretagande sänks med sammanlagt nära 12 miljarder kr.Åtgärderna finansieras fullt ut. Det skapar förutsättningar förväsentliga förbättringar av de offentliga finanserna utöver deresultat regeringen redovisar. Det är vår bestämdauppfattning att det är i kampen för de nya jobben somkampen mot underskotten slutgiltigt avgörs.Vi markerar för det andra en beredskap att återkomma medytterligare budgetförstärkande åtgärder för den händelseutvecklingen skulle visa att sådana krävs för att fånödvändiga räntesänkningar till stånd. Det är fel att -- somstatsministern -- ge intryck av att allt sommåste göras nu är gjort.10.2 PrioriteringarnaDen andra fråga vi ställt oss är om regeringensprioriteringar är försvarbara, hur väl de stämmer överensmed våra egna socialliberala värderingar.Vi kan nu konstatera att våra prioriteringar på någraavgörande punkter skiljer sig från regeringens. Över huvudtaget är det svårt att se några särskilt tydliga prioriteringar iregeringens politik -- den s k osthyvelsprincipen har använtsi de flesta fall, även där medvetna politiska prioriteringarhade varit mycket önskvärda.Vi menar att insatserna för att främja en kraftig ökning avsysselsättningen måste ha en helt annan utformning än denregeringen föreslår. Vi prioriterar skattesänkningar på arbeteoch företagande -- däribland sänkt arbetsgivaravgift,avskaffad dubbelbeskattning, återinförd kvittningsrätt ochinförande av ett riskkapitalavdrag -- som har en kraftigtstimulerande effekt på jobben i den privata sektorn.Vi förespråkar en annan utformning av besparingarnainom socialförsäkringssystemet.Vi menar således att besparingarna -- om de skall få enstrukturellt riktig och fördelningspolitiskt rimligutformning -- måste riktas mot korttidsfrånvaro snarare änlångtidsfrånvaro.Vi har vägt in hänsynen till jämställdheten mellan kvinnoroch män. Låga ersättningsnivåer i föräldraförsäkringenriskerar att motverka pappaledighet och därmed kvinnornasmöjligheter att göra sig gällande på arbetsmarknaden. Frånjämställdhetssynpunkt är det också viktigt att behållabarntillägget inom SVUX och SVUXA.Vi har bedömt det väsentligt mer angeläget att slå vakt omutjämningen mellan barnfamiljer och barnlösa än att hållakvar bostadssubventionerna på en hög nivå. Undersökningarhar påvisat att bostadssubventioner inte har någon positivfördelningseffekt. Vi kompenserar denna besparing med enviss höjning av bostadsbidraget, som däremot är relativtträffsäkert från fördelningssynpunkt.Vi har berett ett större utrymme för glömda och svagagrupper i och utomlands bl.a. genom återinförtinflationsskydd i handikappstödet, utvidgadnärståendepenning och en högre biståndsnivå än regeringen.Vi föreslår också ett antal omprioriteringar inomarbetsmarknadspolitiken. Det gäller för det första billigareåtgärder. Dessutom satsar vi mer än regeringen påarbetshandikappade och invandrare, som har en särskiltutsatt ställning på arbetsmarknaden.Vi har slutligen givit vårt budgetalternativ en tydligaremiljöpolitisk profil, bl.a. genom höjda miljöskatter ochstörre insatser för de öppna landskapen än regeringen tänktsig.10.3 liberalernas budgetalternativI tabellen nedan har vi sammanfattat vårt budgetalternativ.Vi redovisar dels en sammanställning (varaktigt),dels en för /96. Den senare är uttryckt i 12-månaderssiffror. Vi har valt att redovisa helårseffekter ochalltså inte här tagit hänsyn till att vissa förändringar gällerfr o m 1 januari 1996.1998(''Varaktigt'')95/96BesparingarHöjd pensionsålder6,0--Ej betald skatt ger lägre pension1,31,3Presstöd0,30,1Bostadssubventioner, netto2,80,9Avskaffad delpension0,50,1Billigare åtgärder inom A-politik, slopat NT-arvode, nej tillRAS m m1,69,3Privatiseringar--15,0Koncessionsavgifter ny TV-kanal0,30,3Besparingar inom sjukförsäkring (, m.m.)3,84,1Näringspolitiken, netto0,20,2S:a16,831,3SkattehöjningarHöjda miljöskatter m m2,52,5Nej till företagsskattereserven2,02,0Bankgaranti--1,0S:a4,55,5Ökade utgifter ersättning, inkl långtidssj.1,8--Bibehållna barnbidrag2,32,3Bistånd0,60,5Miljöstöd0,40,4Diverse (kultur, radonsanering, närståendepenning m m)0,20,2A-kassa under 20 år0,3*0,3*S:a5,63,7Skattesänkningar marginalskatt--4,3Dubbelbeskattning avskaffas4,54,5Sänkt arbetsgivaravgift6,36,3Kvittningsrätt, vinstandelar, riskkapitalavdrag0,80,8S:a11,615,9Ränteeffekt av bättre saldo 96-983,0Saldoförbättring jämfört med reg7,1**17,2* Beloppet är lägre än det som anges i BP då regeringenmedgivit att besparingen där är felräknad. ** Denna saldoförbättring inkluderar inte försäljningar avstatliga företag, trots att sådana bör kunna ske även 1998 ochdärefter och har förutsatts i beräkningen av ränteeffekten avbättre saldo 1996--98.Det bör påpekas att om tillväxten med vår politik blir högreoch arbetslösheten därmed lägre tillkommer betydandebudgetförbättringar därav. Med t ex lägretotal arbetslöshet skulle saldoförbättringen överstiga20 miljarder kronor.Vi ger i det följande en kort kommentar till olika förslag itabellen.Vad gäller höjd pensionsålder finns en överenskommelsemellan de tidigare regeringspartierna och den nuvaranderegeringen att ingendera skall genomföra detta förslagensidigt. Detsamma kan i någon mening sägas gällabeträffande delpensioneringens avskaffande, eftersom detfinns en överenskommelse att denna avskaffas i det nyapensionssystemet. Vi anser det emellertid angeläget attaktualisera bägge förslagen med hänsyn till detstatsfinansiella läget. Vi utgår ifrån att regeringen såsmåningom kommer att låta sig övertygas om att detta ärnödvändiga åtgärder och således kan ansluta sig till våraförslag.Vi föreslår att hänsyn skall tas till obetald skatt vidutbetalningen av pension. Det är inte rimligt att staten harstora fordringar på människor som mottar storabelopp i pensionsutbetalningar.Vi föreslår en successiv minskning av presstödet under dekommande åren.Den borgerliga regeringen hade planerat en successivminskning av bostadssubventionerna. Vissa beslut var redanfattade, andra fanns med i Nathalie-planen. De beslut somvar fattade --96 revs upp av nyamajoritet (1 miljard och 1,5 miljard ). Viföreslår nu en besparing på 1 miljard under åren1996--98. Det kan noteras att det är en något försiktigare taktän den som den förra regeringen förutsatte. I det nettobeloppsom anges ovan har ett visst utrymme -- 200 milj.kr. för1998 -- reserverats för höjda bostadsbidrag mot bakgrund avbesparingen på bostadssubventionerna.Vi föreslår en annan inriktning på arbetsmarknadspolitikenmed en starkare inriktning på billigare åtgärder -- detta motbakgrund av den utomordentligt starka satsning på nya jobbi den privata sektorn som är en huvudlinje i vårt alternativ.Vikten av att söka sig mot dagsverksbilliga insatser inomarbetsmarknadspolitiken framstår särskilt tydlig i det lägeSverige befinner sig i just . Som tidigare nämnts är det vårbedömning att utväxlingen nu mellan lägre upplåningsbehovoch lägre ränta är mycket god. Och lägre ränta kommer attge fler jobb på den ordinarie arbetsmarknaden.Vi förespråkar en fortsatt privatisering av statliga företagoch bedömer att en försäljning motsvarande minst 15miljarder kan genomföras . Utrymmet för statligaföretagsförsäljningar kan bedömas som stort. Objekt somNordbanken och den återstående delen av ASSI-Domän kaninbringa mycket stora belopp. Därefter bör försäljningarkunna ske för ca . Den varaktigaränteeffekten är beräknad med avdrag för de vinstmedel somföretagen hade förväntats kunna inleverera om de förblivit istatlig ägo.Försäljning av koncession för en ny TV-kanal bedömskunna inbringa 300 milj.kr . Detta medför visserligenen omförhandling av gällande avtal med , men TV-reklammarknadens utveckling gör denna nettosiffrasannolik. Det kan i sammanhanget nämnas att den avkulturministern aviserade politiken på privatradioområdetkan förväntas ge negativa budgetkonsekvenser --privatradion inbringar f n ca till statskassan. Medvår politik -- som bl a innebär utbjudande av enriksradiokanal -- kan beloppet förväntas bli högre. Vi hardock i vår budgetsammanställning av försiktighetsskäl nöjtoss med siffran på etermedieområdet. Vår synpå resurserna till de tre bolagen i den f d behandlas i en annan motion.Vad gäller sjukförsäkringen avvisar vi till att börja medregeringens förslag att avskaffa karensdagen den 1 januari1997. Vi bedömer att det försvagar regeringens budget medminst . Med tanke på att korttidsfrånvaron varväsentligt högre innan karensdagen infördes, finns det enbetydande risk att karensdagens avskaffande blir väsentligtmer kostsamt än så.Regeringen aviserar att vissa åtgärder vad avser deförmåner i form av kontant lön m.m. som skall ingå isjukpenninggrundande inkomst skall vidtas från den 1januari 1997. Dessa bedöms ge ett nettotillskott på 290milj.kr. Vi föreslår att de genomförs från den 1 januari 1996.Vi bedömer emellertid att regeringens åtgärder kommer attha en alltför begränsad räckvidd.