ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02A204 · 1995-01-25 00:00:00 — har ett arbetsmarknadspolitiskt utsatt läge. Vibehöver ett stort tillskott av nya arbeten för att kunnabekämpa arbetslösheten och för att komma tillrätta med vårtunderskott i budgeten.Därför har regeringen uttalat viljeyttring för ett ökat stödtill näringslivet och då i första hand till en stöttning avsmåföretagande. Detta är bra. Men dessa småföretagarebehöver bra rådgivning också.Inom arbetsmiljörådgivningen finns bl.a. de regionalaskyddsombuden. Dessa är välutbildade och förfogar överkunskaper inom de flesta arbetsmiljöområden i respektivebranscher. De har dessutom en mycket bra kontakt med bådearbetsgivare och arbetstagare. De fungerar som en resurs förYrkesinspektionen, företagshälsovården, ,arbetsförmedlingen m.fl. därför att de har de rättabranschkunskaperna.De regionala skyddsombuden är också ett viktigt stöd förarbetstagarna vid t.ex. rehabiliteringsutredningar,arbetsanpassningar m.m. av företagen i är småföretag, vilket innebär attde har färre än 50 anställda; större delen av dessa har färreän 25 anställda.Det innebär att av alla företag varken har skyddskommitté, inbyggdföretagshälsovård eller någon annan anställd resurspersonför arbetsmiljöfrågor. Eventuellt är man knuten till någonföretagshälsovårdscentral, men efter arbetsmiljöavtalensupphörande står många företag utanför detta system. Detenda man möjligen har kvar är någon form av konsultbaseradläkartid eller kanske en liten basservice hos någon central.Som småföretagare kan man då bli mycket sårbar, därföratt en dålig arbetsmiljö kostar pengar i form av t.ex. sjuklöneri samband med täta korttidssjukskrivningar ochvikariekostnader i samband med långtidssjukskrivningareller egna utökade arbetsinsatser. Följden kan också bli ökadpress på resten av personalen.Den borgerliga regeringen införde planerna på att skaparegionala kunskapscentra, detta för att företagen skullekunna inhämta arbetsmiljöinformation därifrån. En delkommer att göra det, men jag har svårt att tro att desmåföretag som har få anställda skulle göra det. För detförsta hinner man inte och för det andra tror man inte att manbehöver. Dessa kunskapscentra kan vara till nytta för demsom arbetar med arbetsmiljöfrågor ute på fältet, som eninformationsbas.Men det är trots allt de regionala skyddsombuden,tillsammans med och de lokalaskyddsombuden, som har praktisk möjlighet att påverka.Genom sin fältverksamhet aktiverar man det lokalaskyddsarbetet, inför tankar om ny teknik och informerar omaktuell lagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att verka för ett bibehållande av denregionala skyddsombudsverksamheten.
mot · GI02A205 · 1995-01-25 00:00:00 — Av verksamhetsidé framgår bl.a. att den ''skall gemeningsfullt och utvecklande arbete till arbetshandikappadedär behoven finns''. Vidare framgår av de grundläggandevärderingarna bl.a. ''att verksamhetsidén utgår från arbetetsbetydelse för människors livskvalité och delaktighet isamhället'' samt att ska vara en möjlighet till arbeteför arbetshandikappade som inte kan få eller behålla ettarbete på den reguljära arbetsmarknaden. Även omverksamheten i ska fungera som företag bland andraså innebär det inte att man är tvingad att använda sammahårdhänta företagsekonomiska metoder som många andraföretag i landet gör, där vinstmaximeringen blir det viktiga.Många tecken tyder på att verksamheten i inte stämmer med de fina målsättningar somsatts upp för verksamheten. Detta är speciellt beklagligteftersom uppdraget är att möjliggöra för arbetshandikappadeatt erhålla ett jobb.Företaget har enligt vår uppfattning inte förmått skapa denindustriella och affärsmässiga kompetens som krävs för attkunna leva upp till målen. Detta går ut över de anställdai form av besparingar och som en följd därav bristanderehabilitering. Arbetsuppgifterna blir av så enkel karaktär, attde inte kan bidra till någon rehabiliterande effekt, samtidigtsom det medför en misshushållning med den kompetens somde anvisade redan besitter.Tryggheten i anställningen är en grundförutsättning för attmöjlighet till utveckling och arbetsglädje ska finnas, intesom nu att människor flyttas som schackpjäser utaninflytande, med hopplöshet och psykiskt lidande som följd.De förflyttningar av verksamheter som skett under de senasteåren har bidragit till att skapa motsatta effekter medotrygghet och otrivsel. Nedläggningen avHallstavikverkstaden i kommun utgör ett exempelbland flera där förändringarna i sig haft onödigakonsekvenser. Den genomfördes som bruket iHallstavik varslade 200 personer. I verkstaden bedrevselektronikverksamhet på hög nivå med kunder t.o.m. i Japan.Nedläggningen har lett till utslagning av människor frånSamhall eftersom något alternativ för dessa oftast inte fanns.Den bolagisering av verksamheten som genomförts har letttill att den regionala helhetssynen tappats på bekostnad av deaffärsmässigt ekonomiska villkoren. Det regionalainflytandet har också förändrats till det sämre. Det bordeenligt vår mening vara en självklarhet attLänsarbetsnämnden är representerad i vilketinte är fallet idag.Den viktiga uppgift som har, att skapa möjlighetertill meningsfullt arbete för främst människor med olika slagav handikapp, får inte sätta vinstintresset i första rummet,utan istället återgå till den gällande målsättningen ochverksamhetsidén.En översyn av verksamheten i är enligt vårmening nödvändig för att pröva de olika verksamheterna isig, men också för att kunna veta att de nödvändiga socialaoch andra samhälleliga hänsyn som måste finnas efterlevs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om verksamheten i .
mot · GI02A206 · 1995-01-25 00:00:00 — Kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) Pliktuttagningen till grundutbildning inom totalförsvarethar förändrats , inte minst mot bakgrund avden diskussion som fördes i samband med den s.k.'''' (SOU 1992:139). Det är nu inte längreså att merparten av landets yngre män tas ut till utbildningoch krigsplacering, utan man kan konstatera att en alltmindre del av årskursen i stället tas ut med hjälp avpliktlagarna. De förändringar som föreslogs i utredningenhar till stora delar tillgodosetts i den proposition som lagtsför behandlande.Mot bakgrund av ovanstående, dvs. att en allt mindre delav årskullen tas ut till grundutbildning, finns det enligt minmening anledning att ytterligare belysa och beakta detotalförsvarspliktigas situation. Det måste ju ses som ganskanaturligt att den nya ordningen leder till ökade krav påkompensation för de som uttas till grundutbildningen. Redani dag ''förlorar'' en totalförsvarspliktig flera tusentals kronorpå att genomföra grundutbildningen, något som trots alltvarit allmänt accepterat så länge det gällde merparten avungdomskullen. Men med tanke på att stora delar avårskullarna nu placeras i utbildningsreserven, alternativtkrigsplaceras med en liten eller ingen grundutbildning blirdet ''orättvisa'' i sammanhanget alltför uppenbart. Det ärdärför ganska självklart att ökade krav ställs på såväl höjdadagsersättningar som ökat utryckningsbidrag. Men medtanke på det statsfinansiella läget är det väl knappastgångbart att föreslå sådana utgiftsökningar.Däremot tror jag att en framkomlig väg att åtminstone tillviss del kompensera pliktuttagningen vore att närmarestudera möjligheten att få tillgodoräkna helagrundutbildningstiden som kvalifikationstid för KAS,kontant arbetsmarknadsstöd.För närvarande är endast en del av utbildningstiden KAS-grundande, vilket i många fall leder till att entotalförsvarspliktig inte har rätt till KAS efterutbildningstiden, även om han då varit arbetslös . Jag anser att man borde utreda om det inte vorerimligt att låta hela grundutbildningstiden räknas somkvalifikationstid för KAS. På så sätt undanröjs åtminstone enorättvisa gentemot de som exempelvis uttagits tillutbildningsreserven, som dentotalförsvarspliktiges möjlighet att försörja sig efterutbildningstiden underlättas. Detta görs lämpligtvis isamband med den översyn av a-kassan som planeras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av utredning avtotalförsvarspliktigas kvalifikationstid till kontantarbetsmarknadsstöd.
mot · GI02A207 · 1995-01-25 00:00:00 — Inom arbetsmarknadspolitiken hanteras ett stort antal olikastödformer. har stöden förändrats och byttsut men i huvudsak har till sin omfattning varitoförändrad , trots att Arbetsmarknadsverketgenomgripande har förändrat sin organisation och sinaarbetsformer. Följande är en förteckning på en del av de stödsom hanteras.1. Vidgad arbetsprövning 6. Arbetsmarknadsutbildning i företag 8. Stödpersoner i arbetslivet 11. Offentligt skyddat arbete 19. -- -- -- etc. etc.Många av stöden är utformade på ett likartat sätt och försåväl arbetssökande som arbetsgivare svåra att skilja åt. medför det en betydande svårighet atthantera de olika stödformerna då de administrativa rutinernakan variera mellan olika stödformer. Dessutom kan det varasvårt att förklara skillnaden för exempelvis en arbetsgivare.Bakgrunden till denna flora av stöd är naturligtvis att manvill säkerställa att resurserna används i enlighet med depolitiska riktlinjer som bestäms av riksdag och regering.Men med tydligare riktlinjer, mål och krav påArbetsmarknadsverket -- i kombination med kraftfullareuppföljning -- skulle antalet stödformer kunna radikaltreduceras. Det borde räcka med exempelvis två stödformer,nämligen en för arbetsgivare och en för arbetslösa. Deadministrativa och pedagogiska vinsterna skulle vara storaoch ett sådant system skulle också rimma bättre med denmålstyrning och decentralisering som verket i övrigt arbetarunder. Med all säkerhet skulle därmed maximal nytta kunnautvinnas ur varje satsad krona. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förenklad bidragsflora påarbetsmarknadsområdet.
mot · GI02A208 · 1995-01-25 00:00:00 — Arbetsmarknadens parter i regionala samhällsorgan har på många sätt präglats av en uniksamarbetsvilja. Samhällets olika intressen har optimaltsamordnats för att uppnå breda, stabila och effektivalösningar. Under den senaste regeringsperioden har dockflera försök gjorts att förändra denna stabilitet. En avpådrivarna i det arbetet synes ha varit en konsekventgenomförd strategi av SAF och närstående organisationer.Vi beklagar denna utveckling och vill med denna motionåterknyta till den tid och de system som gjorde samhälleteffektivt och välsmort, inte bara för de rika utan för allamänniskor. Ett uttryck för detta ser vi i att all kompetenstillåts medverka för att skapa effektiva arbetsformer.Länsarbetsnämnder, länsstyrelser, styrelser för ,AMU, och är sådana exempel därbredd, kompetens och samverkan kan göra arbeteteffektivare och mera framgångsrikt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vidta åtgärder för attarbetsmarknadens parter skall bli representerade isamhällsorgan på olika nivåer.
mot · GI02A209 · 1995-01-25 00:00:00 — upphörde det tidigarearbetsmiljöavtalet, som reglerade företagshälsovården, attgälla.Den borgerliga regeringen tillsatte /92en utredning som fick uppgiften att se överföretagshälsovårdens organisation och finansiering. Detresulterade i att det generella statsbidraget tillföretagshälsovården slopades från den 1/1 1993.Efter 1993 har företagshälsovården utvecklats på mycketolika sätt. Det är enbart ett begränsat antalföretagshälsovårdscentraler som bedriver en acceptabelverksamhet mätt med 1980-talets mått. Många företag köpernu tjänster i olika grad från företagshälsovårdscentralerna.Det är vanligt att man köper olika tjänster från olikacentraler.Detta innebär att den sammanhållna hälsovården slåssönder. Upptäckten av dåliga arbetsmiljöer försvårasväsentligt men framför allt försvinner möjligheten till enaktiv och bra rehabilitering. möjlighetatt medverka till en rehabilitering försvåras avsevärteftersom det är svårt att få fram underlag.Det är inte acceptabelt att låta anställda slås ut frånarbetsmarknaden på grund av en dåligt organiseradföretagshälsovård. Det är alltid mindre kostsamt och innebärmindre lidande att förebygga ohälsa än att ''städa'' iefterhand. Därför bör som sin mening geregeringen till känna att en utredning bör tillsättas med syftetatt utforma en fullgod företagshälsovård åt alla anställda.Sverige ratificerade 1985 (nr 161) ochen rekommendation (nr 171) om företagshälsovården. Efterbesluten /93 är som land anmält för brott motdenna för att vi inte uppfyller minimikraveni konventionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning om fullgodföretagshälsovård åt alla anställda.
mot · GI02A210 · 1995-01-25 00:00:00 — Vinstkrav och konkurrens på marknaderna har styrtutvecklingen inom arbetslivet mot en alltmer kapitalintensivoch automatiserad produktion. Under den tidigaindustrialismen dominerade de fysiskaarbetsmiljöproblemen i form av tunga och fysiskt utmattandearbeten, dålig luft och buller. Med den nya teknikens intåghar de psykiska arbetsmiljöproblemen kommit i förgrundensåväl i traditionell produktion, som inom offentligförvaltning och i den privata tjänstesektorn. Den psykiskaarbetsmiljön påverkas av flera faktorer somarbetsorganisation, löneform, skiftarbete och krympandearbetsmarknad.Grundbultar för det tillväxtekonomiska samhälletsarbetsorganisation är arbetsstudiemetodik,det löpande bandet och MTM-metoden. driver upp arbetstakten så att högstamöjliga produktivitet och lönsamhet uppnås. Arbetets mål äratt skapa medel till konsumtion. Detta medför att denpsykiska pressen är hård. i lågkonjunktur har arbetstaktenskruvats upp ytterligare vilket också medfört att färremänniskor arbetar mer med allt större övertidsuttag.För att förbättra arbetsmiljön och skapa tillfredsställelse iarbetet krävs förändringar. vill att man skall delapå arbetet genom en arbetstidsförkortning. Genom att arbetafärre timmar skapas fler arbetstillfällen i lågkonjunktur.Minskar man också övertidsuttaget bl.a. genom en högreskatt på marginalen, minskas också stressen och människormår bättre. Man får mer tid över till familj och vänner. Såvälarbetstidsförkortning som minskad övertid har således ensocial dimension som hjälper till att minska den psykiskaohälsan.Försök med arbetstidsförkortning har visat sig ge färresjukdagar och mindre stress. Skiftarbete, som i vissa yrkentyvärr är nödvändigt, stör den naturliga dygnsrytmen och kanmedföra negativa effekter såväl på familjeliv och socialarelationer som för politiskt och fackligt arbete. Genom enarbetstidsförkortning skapas positiva former för skiftarbete.En arbetstidsförkortning medför alltså minskade utgifter församhället genom bättre hälsa och därmed minskadsjukfrånvaro.En annan orsak till stress och otrivsel kan det ökandeensamarbetet vara. Strukturrationaliseringar har medfört attensamt övervakningsarbete ersätter tidigare lagarbete.Datorisering och den digitala tekniken bildarinformationssamhället med ensamarbeten som resultat. Härbör man ta hänsyn till den mänskliga aspekten genom attt.ex. använda sig av arbetsrotation.I ett hårdnande ekonomiskt klimat ökar risken för s.k.mobbning på arbetsplatser. Det är viktigt att upptäcka ochavvärja mobbning . Särskilt utsatta är kvinnor, ungdomaroch invandrare. Känsloengagemanget är ofta så lågt hos demsom mobbar att dem inte är medvetna om sitt handlande ochoffrets lidande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en sänkning av arbetstiden är nödvändig för att minskapsykisk ohälsa och därigenom spara utgifter för statskassani form av minskad sjukskrivningstid,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ensamarbete,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det inom personalvården på arbetsplatser finns resurserför att upptäcka och avvärja mobbning.
mot · GI02A212 · 1995-01-25 00:00:00 — Arbetslösheten är besvärande hög och drabbar bådesamhälle och individer hårt. Det räcker inte med traditionellametoder att få ner arbetslösheten snabbt. Miljöpartietföreslår därför att den som tar tjänstledigt , ochsom på det sättet ger någon som är anmäld som arbetslösarbete, skall erbjudas av ordinariearbetslöshetsersättning. Reformen skall gälla i första handunder för att sedan omprövas utifrån läget påarbetsmarknaden etc.Systemet har fungerat så framgångsrikt i att90.000 människor på detta sätt fått jobb. Även omförhållandena i och inte är identiska börsystemet kunna fungera väl även här. I har det intefunnits krav på att någon som är arbetslös skall få jobb föratt tjänstledighet med ersättning skall beviljas -- ca 70procent av vakanserna har ändå tillsatts med arbetslösa. arbetsgivare, inte minst kommuner, har valt att ge etttillskott utöver ersättningsnivån. Detta kan förväntas även iSverige. förordar emellertid att tjänstledighetskall ge upphov till ett arbetstillfälle för någon som ärarbetslös för att ersättning skall utgå.Alla tjänar på systemet. Systemet innebär besparing förstaten eftersom ersättningsnivån är lägre förtjänstledighet än för arbetslöshet. Både den arbetslöse ochden som får tjänstledighet får önskningar uppfyllda.Tjänstledigheten kan användas valfritt, t.ex. till valfriastudier, resor eller som möjlighet att vara hemma hos sinabarn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tjänstledighet med reducerad a-kassa skall beviljas.
mot · GI02A213 · 1995-01-25 00:00:00 — Hög grad av automatisering och krav på effektivitet ochstor ekonomisk lönsamhet finns i vårt samhälle . Dettadriver upp tempot på våra arbetsplatser, så att risken förskadeverkningar i arbetet blir förhöjd. Arbetsmiljön hör näraihop med den yttre miljön. Giftiga halter av ämnen iinomhusmiljön kommer ut i naturen ochsprids där. En bra arbetsmiljö främjar alltså en god yttremiljö, förutom att den direkt kan leda till bättre hälsa för demsom arbetar.Många yrken är mer drabbade än andra vad gäller fysiskaskador. Exempel på sådana yrkesgrupper är gruvarbetare,skogsarbetare, byggnadsarbetare och anställda inom vården.Skadorna är ofta belastningsskador, som utmynnar i rygg-och axelskador. Undersökningar av den mänskliga kroppenvisar att människan orkar arbeta i /dag, därefterökar risken att skadas i arbetet. Vi har ju nu och det visar sig då att största andelen arbetsskadorinträffar under de två sista timmarna , när denarbetande är som tröttast. har länge drivit fråganom arbetstidsförkortning. En förkortning av arbetstiden /dag har vid försök visat sig ge mindresjukskrivning och färre arbetsskador.Arbetsskador är dyrt för samhället och åtgärder för attminska arbetsskadorna innebär inte bara en besparing imänskligt lidande utan också i samhälleligt kapital.För att få en större säkerhet på arbetsplatsen införs bättreoch fler skydd. Den del av industrin som tillverkarskyddsutrustning blir allt större. Bra skyddsutrustninginvaggar ofta användaren i så stor säkerhet, att större riskerän nödvändigt tas vid olika arbetsmoment.Istället för att rikta in sig på att införa fler och bättre skyddbör istället en strävan vara att de arbetsmoment sominnehåller risker för skadeverkningar blir föremål föromprövning och elimineras eller ändras. Målet måste varaatt nya arbetsmoment som innebär risk för skador inte fårsättas igång utan att det istället utarbetas säkrarearbetsmoment. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en sänkning av arbetstiden är nödvändig som ett led i attminimera sjukskrivningstid och arbetsskador,2. att beslutar om sådan ändring iarbetsmiljölagen att nya arbetsmoment som innebär risk förskador inte får sättas i gång, utan att det i stället utarbetassäkrare arbetsmoment.
mot · GI02A214 · 1995-01-25 00:00:00 — Dagens samhälle innebär att ljudnivån omkring oss helatiden ökar. Trafikintensiteten medför att vi tvingas leva medbakgrundsbuller . Nära stora trafikleder ökarbakgrundsljudet i intervall. I tätorter märks bullret till slutinte på grund av att man vänjer sig. Men det finns hela tidendär och irriterar och framkallar olustkänslor som inte kanidentifieras. I hemmen och på arbetsplatser ger elektriskaapparater och olika fläktsystem oupphörligt ljud ifrån sig. Iskol- och daghemsmiljö är ljudnivån alltid hög och både förbarnen och de anställda är detta en källa till trötthet. De ovanbeskrivna företeelserna bildar tillsammans en ljudmatta, somligger bakom många människor under dygnet.Arbetsplatser med olika slags maskiner med ljudnivåersom kräver hörselskydd gör att behovet av en bullerfri zonär påkallat. Bullerfria miljöer kommer allt mer att behövasför att människor skall må bättre. En utredning somklarlägger behovet av bullerfria miljöer i samhället ochframförallt på arbetsplatser skulle kunna medverka till attskapa utrymmen där buller och bakgrundsljud minimeras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning om behovet av bullerfriamiljöer i samhället.
mot · GI02A215 · 1995-01-25 00:00:00 — att beslutar slopa den höjning avarbetsgivaravgiften för företag på som trädde i kraftden ,14. att hos regeringen begär förslag somsäkerställer enskildas rätt att sluta individuellaanställningsavtal i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär utredning om enreformering av arbetsmarknadslagstiftningen i enlighet medvad som anförts i motionen,6. att hos regeringen begär förslag tillförändringar av arbetslöshetsförsäkringen och KAS ienlighet med vad som anförts i motionen,7. att hos regeringen begär en utredning rörandevissa långsiktiga frågor med anknytning tillarbetslöshetsförsäkringen i enlighet med vad som i anförts imotionen,8. att hos regeringen begär en plan för denlångsiktiga kunskaps- och kompetensutvecklingen i enlighetmed vad som anförts i motionen,29. att hos regeringen begär förslag till en ny formav eftergymnasiala kvalificerade yrkesutbildningar i enlighetmed vad som anförts i motionen,210. att hos regeringen begär förslag tillmöjligheter för flexibel skolgång och utbildningskonton förkontinuerlig kompetensutveckling i enlighet med vad somanförts i motionen,211. att hos regeringen begär förslag till regler fören åtskillnad mellan åtgärder och studiesocialaersättningsregler i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att beslutar om ett ungdomsprogram ienlighet med vad som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningscheckar,214. att hos regeringen begär förslag till regler omtidsbegränsad löneutfyllnad för annars arbetslösa i enlighetmed vad som anförts i motionen,15. att hos regeringen begär en analys avalternativa möjligheter att öka effektiviteten iarbetsmarknadspolitiken i enlighet med vad som anförts imotionen.