mot · GI02K220 · 1995-01-25 00:00:00 — Det svenska samhället präglas av en större kulturell,ideologisk och religiös pluralism än någonsin . Efterandra världskriget har internationaliserats. ökad turism har många fått möjlighet att besökafrämmande länder. Vårt samhälle har också påverkats avimpulser från andra länder och kulturer på andra sätt, särskiltgenom den ökade invandringen. Den romersk-katolska ochde ortodoxa kyrkorna har fördubblat sittmedlemstal, och antalet icke kristna trosbekännare, somtidigare var förhållandevis få, har genom invandringen ocksåökat mycket. Genom en ökande sekularisering har ävenSvenska kyrkans ställning i samhället förändrats. Förstgenom religionslag blev t.ex. utträdet fritt för allautan att behöva ange motiv. Denna lag reviderades 1967.Det är angeläget att en modern demokratisk stat tydligtmarkerar sitt accepterande av religion som värdegrund ochvärdegemenskap för medborgarna, liksom det är angelägetatt ge lagligt rum för frihet från religion för dem som såönskar samt att ange vissa generella principer, som kommeratt aktualiseras under dessa förhållanden.Halal- respektive kosherslaktSlakt- och födotraditionerna med rötter i religion och troutgör kanske de allra tydligaste exemplen på hur dessa svårafrågor berör människors liv.För fjäderfä har dispens givits för en slaktmetod som judaroch muslimer accepterar enligt sina seder. I och med attdispensen har förlängts har den delen av problematiken fåttsin lösning. Men frågan vad gäller s.k. storboskap, får ochnötkreatur, är ännu långt ifrån löst.Saken har utretts och kritiserats hårt från judiskaförsamlingar och från de muslimska organisationerna menockså genom t.ex. yttrande från Frikyrkoråd.Trots att fått direktiv om samråd medjudiska och muslimska organisationer förekom bristfälligkontakt med dessa gruppers officiella företrädare.Internationella studier om hur andra länder löst frågan harinte heller beaktats. Det är nu bara och somvid sidan av inte funnit en godtagbar lösning pådessa minoritets- och religionsfrihetsfrågor.De judiska församlingarnas erbjudna expertis har hellerinte tagits i anspråk.Beredskapen från de aktuella religionernas sida attkonstruktivt pröva om bedövning före skäktning är förenligmed deras seder och traditioner har heller inte beaktats.Jordbruksverkets ''Slakt utan bedövning'' har genomförtsutan tillräcklig hänsyn i själva analysen till de speciellareligiösa förutsättningar som finns i dessa svåra frågor.Dessa hade dock aktualiserats genom DO ochvar en orsak till att utredningen överhuvudtaget startades.Vi är medvetna om att det inom religiösatraditioner också finns inslag som inte utan vidare går attkombinera med svensk lagstiftning. Könsstympning kan härtjäna som ett tydligt exempel.I samband med ny lag om staten och trossamfunden, samtfrågor kring förändrade relationer mellan staten och kan det vara läge för att i en övergripande lag fastslåreligionsfriheten utifrån de förutsättningar som gäller i vårtmoderna samhälle.Vi skulle gärna se en lagstiftning som ger skydd förreligionsutövning, inom ramen för ett modernt ochdemokratiskt samhälle. Där skulle religionens plats isamhället skyddas. kunde man där markera vad ettmodernt, demokratiskt och jämlikt samhälle vill uttryckavisavi religionen. En del principiella frågor som helgfrid,slakt- och kosttraditioner och liknande skulle där kunna fårättsligt stöd och skydd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av och eventuell utformningav en ny religionsfrihetslag.