mot · GI02U31 · 1995-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:160 samarbete med , kommunismens kollaps,Sovjetimperiets sammanbrott och äralla dramatiska händelser som skapat världshistoria. De harinte bara i grunden förvandlat . Dehar präglat den politiska och ideologiska utvecklingenvärlden över.Västvärldens stöd till är enkonsekvens av dessa omvälvande händelser. Detkommunistiska sammanbrottet måste visserligen ses som enutdragen process, vars kulmen nåddes 1989--91. Menförutsättningarna för ett samarbete ändrades med ett slag avhändelserna i . Plötligt var det parter medlikartade mål och visioner som skulle samarbeta.Parisstadgan, som antogs av , var detfrämsta uttrycket för det. I stadgan slås fast att demokrati ärdet enda acceptabla styrelseskicket och att rättsstatensprinciper skall råda. Staterna anslöt sig också till detgemensamma målet ''att utveckla marknadsekonomier motstadig ekonomisk tillväxt, välstånd, social rättvisa, ökandesysselsättning och effektivt utnyttjande av de ekonomiskaresurserna. Det är viktigt och ligger i allas vårt intresse attländer som gör ansträngningar att gå över tillmarknadsekonomi röner framgång''. Staterna underströkockså att ''ekonomiskt samarbete, grundat påmarknadsekonomi, utgör ett väsentligt inslag i våraförbindelser''. En av absolut största framtidasäkerhetspolitiska utmaningar är därför att lyfta de fornakommunistiska staterna upp ur ekonomisk, social ochmiljömässig förslumning.Sveriges samarbete med utgör ettled i väststaternas stöd för en samhällsomvandlingen i öst.Vårt samarbete har samma grundläggande motiv som deövriga väststaternas. Östsamarbetet är en del av våröstpolitik, men östpolitiken bör också gå hand i hand medvår ''Europapolitik''. Ett europeiskt helhetsperpektiv måstedärför anläggas på åtskilliga problem. Värnet om miljön ärett exempel.I likhet med övriga väststater som har grannar i öst harSverige koncentrerat sitt östsamarbete till länderna inärområdet. Det innebär i vårt fall de tre baltiska staterna,och nordvästra . Propositionen föreslår atttyngdpunkten också fortsättningsvis koncentreras till dettanärområde, men med viss öppenhet för samarbete också medandra länder i . Kristdemokraternastöder regeringens linje. Det är en naturlig konsekvens avvårt geopolitiska läge att koncentrera samarbetet tillnärområdet också framgent. Med dessa länder finns mångahistoriska och kulturella band och många gemensammaintressen.Målen för den framtida Central- och ÖsteuropapolitikenRegeringen fastslår fyra huvudmål för den framtidaöstpolitiken;främja säkerhetsarbetefördjupa demokratinskulturstödja en socialt hållbar och ekonomiskomvandlingstödja en miljömässigt hållbar utvecklingPropositionens samlade förslag för inriktningen avöstpolitiken de kommande tre åren stämmer väl med de målsom gällt. Propositionens förslag innebär envidareutveckling och ytterligare fördjupning av framföralltstrukturen för det framtida östsamarbetet. Kristdemokraternastöder propositionens förslag till huvudmål. De utgörsammantaget en helhet som täcker styrelseskicket, inklusivemänskliga rättigheter, det ekonomiska systemet, miljön samtden yttre och inre stabiliteten.Tre av huvudmålen, nämligen att fördjupa demokratinskultur, stödja en socialt hållbar och ekonomisk omvandlingsamt en miljömässigt hållbar utveckling, är självklartindirekt viktiga för att säkra en långsiktig stabilitet ochsäkerhet. Det är den demokratiska människosynen,respekten för mänskliga fri- och rättigheter och en godlivsmiljö som måste bilda basen i det nya framväxandeÖsteuropa.I det följande kommenteras de valda huvudmålen förCentral- och Östeuropapolitiken.Att främja en säkerhetsgemenskapUtvecklingen i har kännetecknatsav en snabb förändringstakt. Systemskiftet mot demokratioch marknadsekononomi har gjort stora framsteg. Samtidigthar svagheterna i samhällssystemet blottats på ett allttydligare sätt. Den inre stabiliteten är ytterst bräcklig. Detgäller inte minst vårt grannland , vars instabilitet ärsärskilt oroande med tanke på landets kärnvapeninnehav.Härtill kommer att relationerna mellan flera av länderna ivårt grannskap är spända. En tryggare ordning kan baraskapas genom ett brett samarbete på alleuropeisk grund ochförutsätter en gynnsam ekonomisk och social utvecklingsärskilt i , där den sociala nedrustningen späder påinstabiliteten. Ytterligare exempel på sådana faktorer ärkorruptionen, den organiserade brottsligheten med dessinternationella förgreningar, smugglingen av vapen ochnarkotika, stora arsenaler av vapen och plutonium samthöganrikat uran som möjligen är i cirkulation mellanstaterna. Därtill kan läggas vapenindustrins fortbestånd,politisk extremism, rasism, terroristhandlingar, inbördeskrigsamt etniska och andra motsättningar inom flera av detidigare Sovjetrepublikerna.En huvuduppgift för vårt östsamarbete blir därför attmotverka de destabiliserande faktorer som utgör det störstaomedelbara hotet mot fred och frihet i vår del av världen. Deinsatser som föreslås i propositionen för uppbyggnad av tull,polis, kustbevakning och säkerhetspolitisk kompetens i våraöstliga grannländer, är därför väl valda. Det särskilda stödetSverige utfäst om medel till forskningscentra i föratt ge experter på massförstörelsevapen möjlighet attanvända sina kunskaper för fredliga ändamål är ytterstangeläget. Möjligheterna för stöd, gärna inom EU:s ram, föromskolning av militär personal och till alternativ produktionför krigsindustrin bör undersökas.Inom ramen för Organisationen för säkerhet och samarbetei () ska verka för regionalsäkerhetslösning.Att fördjupa demokratins kulturSå som propositionen så riktigt påpekar är demokrati merän fria val och respekt för lag. Propositionen utrycker det påföljande sätt; ''Det är en kultur där omsorg, kompromissensetik och respekt för minoriteter råder. Det är en kultur sombärs upp av det civila samhällets alla aktörer. ''Den kristna etikens människosyn är en förutsättning för ettdemokratiskt samhällsbygge. Utgångspunkten ärmänniskans okränkbara värde vilket ger henne rätten tillintegritet, respekt och delaktighet i samhället oavsett ras,religion, kön eller andra sociala faktorer. En solidarisk ochmångfaldig organisation av samhället där den enskildesansvar och rätt kan komma till uttryck är därför nödvändig.Solidaritet i form av gränsöverskridande medansvar ochgemenskap är också en följd av ett samhälle som vilar på endemokratisk grund.Rasism och förtryck av minoriteter undergräver detdemokratiska samhället. Inte minst i tider av storaomställningar måste dessa företeelser motverkas av staterna.I en motion inlämnad under allmänna motionstiden tar kdsupp judarnas situation i f.d. Sovjetunionen.Även om ett särskilt jämställdhetspolitiskt mål inte skiljsut, är det som mycket riktigt påpekas i propositionen,angeläget att genderaspekter finns med som en integrerad deli allt övrigt östarbete. I reformprocessen är kvinnor särskiltutsatta. De är i regel de första som drabbas av socialanedskärningar där barnomsorg försvinner, vård av åldrandeföräldrar ej erbjuds via samhället etc. Det är angeläget attkvinnornas möjlighet att påverka och formasamhällsutvecklingen ökar.Många av de central- och östeuropeiska länderna sökermed demokratin som grund möta framtiden och vikten av attde lyckas kan svårligen övervärderas. Medlemskap iEuropeiska unionen är för flera av länderna ett av deviktigaste målen. Villkoren för att få bli medlem i EU ärdesamma för alla europeiska länder. Det gäller att inomramen för en parlamentarisk, pluralistisk demokratipraktisera de värderingar som gäller inom EU, att etableraen marknadsekonomi som tar hänsyn till miljö och socialaförhållanden samt att delta i EU:s gemensamma projekt.Alla inblandade parter inser att detta kommer att ta tid. Enalltför snabb utvidgning riskerar att skapa obalans i deteuropeiska samarbetet. Problematiken åskådliggörstämligen väl med de förhandlingar som ägt rum medexempelvis Sverige.De avtal (s.k. Europaavtal) som existerar mellan olikaländer i och , det senaste ärLitauen, är viktiga steg på vägen för att dessa ska känna sigvälkomna i det europeiska huset. Men dessa avtal måstebyggas på och med tiden utvidgas till mer medlemsliknandeavtal där EU-länderna tar ett än större ansvar för dessaländers anknytning till EU. Fördelen med ett tätaresamarbete är att ett värdefullt steg kan tas av de nyademokratierna för att ytterligare cementera fast demokratinoch respekten för de mänskliga rättigheterna.Utöver de förslag till demokratifrämjande åtgärder somföreslås i propositionen; stöd till organisationer/partier förkontaktbyggande arbete, kultursamarbete, stöd tillsamarbetet kring forskning och kontakter på akademisk nivå,jämställdhetsarbete (och övrigt genderarbete) samt hjälp tillspråkutbildning av ryssar i de baltiska staterna, måste etthuvudmål för vara att inom EU arbeta för att denuvarande Europaavtalen med östländer utvecklas och gesen allt fastare form.Att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandlingOmvandlingen till en fungerande marknadsekonomi hargått snabbt framåt, som länderna uppvisarbetydande olikheter. Efter en kraftig produktionsnedgång ärtillväxten nu positiv i t.ex. de baltiska staterna och fleraländer i . Svårigheterna är som störst iRyssland. Vi instämmer med propositionen att risken föromfattande arbetslöshet och sociala umbäranden i delar avbefolkningen i östländerna, är frågor som kräver ökaduppmärksamhet. I flera av länderna har det uppstått socialaskadeverkningar och snabbt växande inkomstklyftor, somkan äventyra systemskiftets legitimitet. I ett samhälle i snabbförändring förstärks lätt social utstötning och ojämlikheter.Grupper som inte passar in i den nya samhällstrukturenriskerar att isoleras i en utbredd och fördjupad fattigdom.Kristdemokraterna konstaterar därför med stortillfredsställelse att regeringen i propositionen anger att ensärskild satsning skall göras inom bl.a. hälso- ochsjukvårdssektorn och att ett speciellt riktat stöd skall ges tillde handikappade. Här bör i växande utsträckning svenskaenskilda organisationers kompetens och erfarenheter tastillvara. Särskilda prioriteringar bör göras för barn medhandikapp.Kristdemokraterna ställer sig därför bakom deåtgärdsförslag för den sociala sektorn som föreslås ipropositionen. Dessa utgörs bl.a. av stöd till sjuk- ochhälsovården, uppbyggnad av lokal förvaltning,arbetsförmedlingar etc.Näringslivsutveckling är centralt. Totalt sett börnäringslivsstödet inriktas på att bidra till att godaförutsättningar skapas för såväl utvecklingen av näringsliveti samarbetsländerna som samarbetet mellan företag i mottagarländerna. Vi instämmer med propositionen attekonomiska sektorer som kan vara av avgörande betydelseför näringslivsutvecklingen i samarbetsländerna böridentifieras och bli föremål för långsiktiga satsningar.Energiförsörjning och livsmedelsproduktion/-distributionnämns. Med BITS hjälp har exempelvis LRF genomfört flerainsatser för att stimulera utvecklingen av lantbrukarägdaföretag inom lantbruksservice och livsmedelsförädling.Kristdemokraterna vill betona att det är starkt motiverat attfrämja utvecklingen av ekologiskt jordbruk samtenergiförsörjningssystem baserat på förnybara energislagoch största möjliga energieffektivitet. Detta minskarsårbarheten och utgör en direkt satsning imorgondagens teknik samt möjliggör uthållig utveckling.Det är viktigt att de samarbetsformer som väljs ärrealistiska och funktionella. Stor erfarenhet och kompetensfinns inom svenskt bistånd. Både BITS, Swedcorp ochSwedfund AB har lång erfarenhet av utvecklingssamarbetedär uppgiften främst bestått i att främja och utvecklanäringslivet i mottagarländerna. Det är därför naturligt att iökad uträckning använda dessa biståndsorgan iuppbyggnadsskedet i , även efter det att BITS ochSwedecorp inkluderas i det av regeringen föreslagna ''stor-Sida''. Som tidigare nämnts finns etableratsamarbete mellan svenska och östeuropeiska företag. Vadsom framför allt kommer att efterfrågas är kapitalför investeringverksamhet.Kristdemokraterna föreslår därför att somgenom en relativt begränsad insats med statliga medel kanstimulera svenska företag att satsa egna resurser förlångsiktigt samarbete i får användaprojektintäkter från investeringar i som säkerhet förupplåning på kapitalmarknaden för vidare utlåning tillprojekt i . Dock högst 100 miljonerkronor.För del vill avsätta störrefinansiella resurser än vad regeringen föreslår. Vi menar attden roll kan spela vad gäller kunskapsöverföringoch ledarutbildning till näringsliv ochnäringslivsorganisationer är av fundamental betydelse,särskilt med tanke på att ett fungerande näringsliv kan verkastabiliserande också i en demokratisk process. Genomsamarbetet med svenskt näringsliv har under enföljd av år kunnat bidra till att skapa bärkraftiga ochändamålsenliga företag i samarbetsländerna.Kristdemokraterna föreslår att tilldelas 100miljoner kronor, dvs utöver den ramregeringen föreslår.Skapandet av väl fungerande statliga institutioner är avcentral betydelse också när det gäller att erhålla ettfungerande näringsliv. Stöd bör därför utgå både inom denprivata sektorn och på det offentliga planet. Stöd tilllagstiftning och rättsliga institutioner bör förekomma ibetydligt större utsträckning än hittills.Dock krävs mer än institutioner som exempelvis enfungerande kapitalmarknad och ett rättsväsende för atterhålla en fungerande marknadsekonomi. NobelpristagarenDouglass C. North har kartlagt etikens betydelse för ländersvälfärd. Hans tes är att en ekonomis förmåga att hållatransaktionskostnaderna låga avgör om ett land är rikt ellerfattigt. Alltför höga transaktionskostnader förhindrar att ettvälståndsskapande byte av varor och tjänster kan komma tillstånd. Förutsättningen för låga transaktionskostnader isamhället är bl.a. att människor kan lita på varandra iaffärsuppgörelser. Detta är allvarliga frågor som måste sättasi fokus i länder där brottsligheten ökar och korruptionen harblivit ett allvarligt ekonomiskt och politiskt problem.Samhällsomvandlingen har fört med sig en situation därregelverket och rättsfunktionerna inte förmått hanteradem som velat utnyttja situationen. Arvet från denkommunistiska perioden har bidragit till bristerna isamhällssolidariteten.Vi anser att den föreslagna höjningen av ramen för detsärskilda exportkreditramen ärrimlig. Situationen i de baltiska staterna och ärinstabil och näringslivssamarbetet blir därför betydligtosäkrare. Det behövs därför statliga garantier för atteliminera risker. Ramen för exportkreditgarantier är ocksårimlig därför att den underlättar deltagande i stora projektgenom samfinansiering, bl.a. med EBRD.Grundtanken bakom EU är att säkra fred genom att låtamänniskor komma nära varandra för att skapa förståelse ochfrämja vänskap. Ett där de ekonomiska bandenknyter länderna samman är nu en beprövad metod för attbevara freden. EU står inför en stor utmaning, nämligen attlåta länderna i , de baltiska staterna,och få uppleva att skiljelinjen mellan östraEuropa och suddas ut. Detta förutsätter attöstländerna ges tillgång till marknaderna i . Deavtal som finns och främst berör industrivaror bör iframtiden även omfatta jordbruksvaror. Det blir enangelägen uppgift för att inom EU medverka tillstörre frihandel och att fler handelsprogram upprättas medCentral- och Östeuropa.Att stödja en miljömässigt hållbar utvecklingEtt av de första målen för det svenska samarbetet medCentral- och har varit att stödja åtgärder för attförbättra miljön. Med dessa åtgärder avses i första handvattenrening, åtgärder mot luftföroreningar ochkärnsäkerhetshöjande åtgärder. Förvaltningsstöd har ocksåutgjort en viktig del i miljöarbetet. menockså SSI och SKI har varit viktiga aktörer i miljöarbetet.Mycket värdefullt arbete bedrivs också av organisationer ochkommuner genom s.k. vänortssamarbete. Detta samarbetehar dels stötts med medel från BITS inom ramen förKommunförbundet, dels genom särskilda medel frånNaturvårdsverket.Förvaltningsstöd, vatten- och luftrening och kärnsäkerhetbör även fortsättningsvis vara prioriterade. Likaså bör stödettill organisationers och kommuners miljösamarbete medvänorter i öst, ligga på en sådan nivå att sådant samarbetefrämjas och vidareutvecklas. En förbättrad inventering ochkartläggning av alla de samarbetsprojekt som pågår skullevara av stort värde för ökad samordning och effektivitet iåtgärderna. Exempelvis skulle kunnasvara för en sådant samlande arbete när det gällerkommuners vänortsarbete.Prioriteringen av stöd till miljöåtgärder måste mednödvändighet vara hög också . Tillräckligaresurser kommer att saknas hos samarbetsländerna inomöverskådlig tid när det gäller nödvändiga investeringar imiljöförbättrande åtgärder. är tillgången tillkrediter från internationella banker och andra finansinstitutbegränsad.Kristdemokraterna vill peka på den möjlighet som finnsatt stödja miljöinvesteringar i genom Ecofund och såkallade debt-for-environment swaps, dvs skuldavskrivningmot att satsar motsvarande summa i lokal valuta påmiljöprojekt.Samarbete med andra givarländer och EU är fundamentaltinom miljöområdet. EU:s öststöd har haft sintyngdpunkt i . bör verka för att enförskjutning sker mot . Inte minst via detökade regionala och gränsregionala samarbetet inom ramenför PHARE-programmet kan det svenska samarbetet medPolen och de baltiska staterna genom samverkan med, ochintegrering i EU-samarbetet, ges ytterligare tyngd. Sverigebör verka för en ökad samordning mellan PHARE- ochTACIS-programmen samt att miljösatsningarna inom dessaprogram ökar kraftigt. Det gäller i synnerhet TACIS därhittills mycket lite av resurserna gått till miljösatsningar.Sverige bör också i samverkan med de nordiska ländernaverka för att -- särskilt -- fårökat stöd från EU. Miljösituationen i denna region kanbeskrivas som katastrofal. Oroande inslag är exempelviskärnkraftsverkens otillräckliga säkerhet och det nukleära ochkemiska avfallet som utgör ett gigantiskt problem. En planför miljöåtgärder i denna region måste utarbetas. bördriva på så att stöd i tillräcklig omfattning kan ges i ett samlatprogram av kreditinstituten och andra givarländer.ÖstersjönInom ramen för har ettåtgärdsprogram för tagits fram gemensamt av allaländer i tillrinningsområdet. I programmet beskrivs vilkaåtgärder som bör vidtas för attåterställa ekologiska program. Utöver de 132konkreta utsläppskällor som identifierats beskriverprogrammet också behoven av lagar och regleringar,miljömedvetenhet och utbildning hos befolkningen samtkunskapsöverföring inom dessa områden till bl.a. länderna iöst. De totala kostnaderna för programmet beräknas till ca150 miljarder kronor.Den revidering av åtgärdsprogrammet som genomfördesvåren innebar en skärpning för det fortsattamiljöarbetet. Länderna förband sig då att arbeta i enlighetmed försiktighetsprincipen och att använda sig av den mestmiljövänliga tekniken. Det reviderade åtgärdsprogrammetomfattar också kust- och avvattningsområdet kringÖstersjön.Att i det läget kraftigt dra ner på anslaget till miljöinsatseri är därför fullständigt oacceptabelt. Istället bör ökade resurser anslås till åtgärdsprogrammet förÖstersjön. I miljömotion lagd påMiljödepartementets budgetbilaga , föreslår kds att246 utöver det regeringen anslår i budgeten,satsas på detta område. Utöver detta föreslår vi i dennamotion att en effektivitetsutredning för hur största möjliganytta per satsad krona i förbättrad Östersjömiljö kan uppnås.Ytterst handlar det om vi är beredda att betala priset förmiljöförstöringen eller om vi tänker lämna över denna notatill våra barn. En nota som i värsta fall också inkluderarskador som är irreparabla.De satsningar som medverkat till iÖstersjöstaterna har, som beskrivs i propositionen, varitframgångsrika. De framtida satsningarna i va-infrastrukturmåste i ökad utsträckning inriktas på kretsloppsbaseradelösningar där urin och fekalier kan få bli en resurs i ettmiljöanpassat jordbruk.Biologisk mångfaldI flera av finns stora naturvärden. Därför börstöd till naturvård, naturreservatsavsättningar ellermotsvarande skyddsåtgärder, sättas in. I exempelvisBaltikum finns än så länge stora orörda kust- ochskogsområden. stöder därförpropositionens intentioner att åtgärder i ökad utsträckningavser bevarande av den biologiska mångfalden.Trafikens miljöbelastningSamarbetet kring miljöanpassade transportsystem runtÖstersjön intensifierades av kommunikationsministrarnaunder förra mandatperioden. Resultatet av detta arbete måsteföljas upp. Trafikinfrastukturen i exempelvis de baltiskastaterna är föråldrad och miljöbelastningen från denna sektorkan väntas öka starkt med ökad tillväxt. Det är nödvändigtatt kunna ge stöd till uppbyggnad av miljöanpassadetransportsystem som exempelvis effektiv sjöfart ochjärnvägstrafik. Vikten av fungerande och moderninfrastruktur betonas på några håll i propositionen. Konkretaidéer för hur kan bidra till utvecklandet av en sådansaknas i propositionen. Regeringen bör följaktligenåterkomma till med ett sådant förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tyngdpunkten i östbiståndetskall ligga hos de Baltiska staterna, nordvästra ochPolen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om valet av huvudområden och viktenav att hålla fast vid dessa,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till omskolning för militärpersonal och alternativ produktion för krigsindustrin,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att jämställdhetspolitiska insatserprioriteras i östbiståndet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att i EU verkarför att de nuvarande Europaavtalen med östländer utvecklasoch ges en allt fastare form,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stödet till sociala sektorerprioriterar barn med handikapp och kanaliseras via enskildaorganisationer,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ges möjlighetatt använda projektintäkter från investeringar i somsäkerhet för upplåning på kapitalmarknaden för vidareutlåning till projekt i ,8. att beslutar anslå ytterligare 25 000 000 krutöver regeringens förslag för näringslivsinriktat stöd genomSwedecorp (G 1),9. att beslutar finansiera ovanståendeutgiftshöjning genom att minska anslaget till (G 2) med och anslaget Tillregeringens disposition (G 3.3) med ,10. att beslutar att skall stödjamiljöinvesteringar i genom Ecofund och s.k. debt-for-environment swaps, dvs. skuldavskrivning i utbyte mot attPolen satsar motsvarande summa i miljöprojekt,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i EU bör verka för atten förskjutning av EU:s öststöd till sker,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom EU verkar förett ökat stöd till och samt att enplan för miljöåtgärder i denna region utarbetas,13. att för miljöinsatser i (G 1)beslutar anslå utöver regeringens samladeförslag,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att understödja kommunernasarbete med vänortsuppbyggnad inkluderande konkretmiljöstöd,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att framtida satsningar på va-infrastruktur i i ökad uträckning inriktas påkretsloppsbaserade lösningar där urin och fekalier kan bli enresurs i ett miljöanpassat jordbruk,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen till riksdagenåterkommer med ett förslag till hur kan bidra tillutvecklandet av en miljöanpassad infrastruktur i de baltiskastaterna.