mot · GI02N282 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringen har i budgetpropositionen föreslagitbesparingar vid geologiska undersökning (SGU)på, förutom en generell neddragning, på12 månader genom en neddragning av satsningar inomprospekteringsintressanta områden och på 13 miljonerkronor genom en nerläggning av denmaringeologiska verksamheten och dessutom en försäljningav SGU:s undersökningsfartyg är en halvering av den extrautökning på som beslöts av riksdagenvåren 1994 fr.o.m. innevarande budgetår.Nedläggningen av den maringeologiska verksamhetenskulle få mycket olyckliga konsekvenser. Eftersom förslagetdessutom tycks bygga på att regeringen är felinformerad omhuvudmotivet till att bedriver en systematiskmaringeologisk undersökningsverksamhet av landetskontinentalsockelområde (man skriver i propositionen att''det huvudsakliga motivet för den maringeologiskaverksamheten som bedrivs är inventering av landetsmarina sand- och grusresurser'') är det ännu angelägnare attriksdagen inte bifaller regeringens förslag.Intresset för våra havsområdens nyttjande och skydd harökat starkt . Kravet på en merplanmässig samordning har alltmer accentuerats. Sedan 1juli 1987 regleras den fysiska planeringen av svenskthavsområde enligt (PBL) ochnaturresurslagen (NRL). Denna typ av kustplaneringframhålls också i , kapitel 17. En avförutsättningarna för en god framtida planering är tillgångenpå underlagsmaterial som belyser bakgrundsförhållandena ivåra havsområden. Ett av de viktigaste underlagen i dettasammanhang är, enligt den s.k. , denav SGU producerade maringeologiska kartan. Den belyserinte enbart geologin utan ger också svar på frågor om debottendynamiska förhållandena, vissaindustrimineraltillgångar, möjligheter tillrecipientutnyttjande och miljöövervakning. Kartan utgörockså ett väsentligt underlag för biologiska inventeringar,vattenbruk, fiskerinäring, försvaret, kabelförläggning m.m.Allt större betydelse har det miljökemiska program somingår i den maringeologiska kartläggningen och somomfattar över hundra miljögifter och grundämnen. 85procent av det svenska kontinentalsockelområdet återstår attkartera. Målåret för denna verksamhet har av SGU satts tillår 2060.Enligt flera av de konventioner som har ratificeratoch som berör miljön i havet (bl.a. FN:shavsrättskonvention) är en förutsättning för ett effektivtskydd och nyttjande av det egna havsområdet att varje stathar kunskap om sin ekonomiska zon och kan bedriva eneffektiv miljökontroll inom denna. En avveckling av denmaringeologiska karteringen kommer starkt att påverkaSveriges möjligheter att leva upp till dessa konventioner.Dessutom försvåras uppföljningen av effekterna av depengar som satsar bl.a. på hotade miljö,vilket är ett mångdubbelt större belopp än kostnaden förkarteringen.Därför är t.ex. en varm tillskyndare avden maringeologiska verksamheten. Även försvaret har ettstort intresse av att de maringeologiska undersökningarnafortsätter.Den maringeologiska verksamheten har medverkat iutvecklingen av och investerat i ett ultramodernt datorbaseratkarteringssystem för insamling, bearbetning, lagring ochpresentation av maringeologisk information (GIS-baserat),vilket innebär att man genomför arbetet med heltdigitala och interaktiva arbetsmetoder. Det datorbaseradesystemet utgör tillsammans med det högteknologiskaundersökningsfartyget ett av världens modernaste system fördenna typ av undersökningsverksamhet. De diskussionersom pågår med om ett samarbete skulle kunnaleda till ett totalt sett effektivare fartygsutnyttjande och totalten besparing för statskassan.Regeringens förslag att undersökningsfartyget skall säljasmåste avvisas. Det är mycket osäkert om en sådanförsäljning kan ge något större överskott. Visserligen köptesfartyget mycket förmånligt och låneskulden är därförförhållandevis låg, men det visar bara att även då råddeköparens marknad och den norske säljaren var tvungen attacceptera ett lågt pris. På den punkten har situationen inteförändrats tills . Hur läget är om och när SGU en gångi framtiden efter en avyttring skulle köpa ett nytt fartyg låtersig inte bedömas, kostnaderna kan riskera att bli avsevärda.Om den maringeologiska verksamheten avvecklas ochundersökningsfartyget säljs blir den enda kuststat iEuropa (delvis undantaget) som inte bedriver enkartläggning av de geologiska/sedimentologiskaförhållandena inom sitt havsområde och ett av de få i-länderna i världen som försätter sig i denna situation.Skulle regeringens förslag i budgetpropositionenförverkligas skulle det innebära en mycket storresursförstörelse för landet och dessutom totalt raserariksdagens intentioner och mångåriga arbete med attåstadkomma en rimlig maringeologisk karteringstakt avSveriges havsområde och målsättningen med det avriksdagen införda miljökemiska sedimentprogammet. Detkan ur inga synpunkter vara klokt och ansvarsfullt att förstgenom stora investeringar bygga upp en verksamhet, helt ienlighet med samhällets uttryckta behov, för att när denbörjat fungera genast börja avveckla den. Det är svårt att troatt detta bygger på ''en noggrann genomgång av de olikaverksamheterna'' som det står i propositionen. Riksdagenhar en fin tradition när det gäller att korrigera felaktigaregeringsförslag kring maringeologin. Den traditionen börfullföljas även denna gång.AnslagKostnaden för den maringeologiska verksamheten för 18månader /96 är . Dennakostnad kan delvis finansieras genom att även resten avutökningen för de prospekteringsintressanta områdena tasbort. Det skulle för budgetåret innebära en besparing på11,. Merkostnaden uppgår därigenom till8,. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att bibehålla denmaringeologiska verksamheten vid SGU,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anslag skall utgå medytterligare för att täcka kostnaderna förett bibehållande av den maringeologiska verksamheten.