ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Jo211 · 1995-01-25 00:00:00 — Jordfonden är och har varit ett instrument för staten attgenom länsstyrelserna, tidigare lantbruksnämnderna,förvärva jord- och skogsmark i syfte att bygga upp rationellajord- och skogsbruksfastigheter för att göra det möjligt för pålandsbygden boende att på heltid erhålla full sysselsättning.En bidragande orsak till att staten hade möjlighet attförvärva mark var dels avsatta medel till jordfonden, delsdåvarande jordförvärvslag (1979:230) som var betydligtstriktare än den nuvarande. Huvudskälen till avslag med1979 års lag som grund var oftast hög köpeskilling,kapitalplacering eller rationaliseringsskäl. Med hjälp avdenna lag förvärvade staten genom lantbruksnämndernabetydande markarealer. Dessa markarealer har sedan använtstill att förbättra fastighetsstrukturen och även skapatförutsättningar för enskilda inom glesbygden att få en ökadsysselsättning.Möjligheterna för staten att förvärva mark minskadebetydligt efter det att jordförvärvslagen ändrades 1991,speciellt inom sådana län där det ej finnsomarronderingsområden. Genom ny liberaliseradjordförvärvslag trodde man att en ökad inflyttning tillglesbygden skulle ske. Tyvärr har detta inte aktualiserats.Det gäller därför att med de medel som finns, i detta fallkvarvarande delar av den markreserv som staten med hjälpav jordfonden byggt upp, fortsätta medomarronderingsarbetet till gagn för både sysselsättning ochfastighetsstruktur speciellt inom glesbygdsområdena.Stora områden inom glesbygden har enfastighetsstruktur som är klandervärd. Detinnebär att en enskild fastighet kan vara liten till arealen menändå vara uppdelad på ett flertal skiften. Detta är inteändamålsenligt när man talar om att förbättra miljön ochförsöka minska utsläppen i naturen.Enligt undersökningar har det även klart påvisats att ettsamlat fastighetsinnehav minskar kostnaderna av brukandetantingen det gäller jord eller skog. Detta är viktigt attframhålla speciellt för de områden som är att beteckna somglesbygd.Viktigt är därför att den befintliga jordfondenkvarstår för att därigenom minska förutsättningarna för ettutarmande av glesbygden. Om jordfonden försvinner är dettrots detta nödvändigt att avveckla fastighetsinnehavet ijordfonden på sådant sätt att stor hänsyn tas till bådestrukturförbättrande åtgärder och sysselsättningsbehovet förglesbygdsboende. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Jordfonden.
mot · GI02Jo214 · 1995-01-25 00:00:00 — Interventionsorter för uppköp av spannmål Vid inträde i EU inlemmas det svenska jordbruketi EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Det innebär bl.a. attdet interventionssystem för uppköp av spannmål som finnsinom EU gäller också svenskt jordbruk. I propositionen omSveriges medlemskap i unionen 1994/95:19,som fyrklöverregeringen förelade medutgångspunkt från det framförhandlade avtalet, beskrivsdetta på följande sätt.Det svenska inlösensystemet bör upphöra vid ett svensktmedlemskap i . EG:s system med intervention ochexportstöd gäller således . Vidmedlemskap inrättas minst 30 interventionsorter fördeladeöver landet. Orterna väljs så att fraktkostnaderna ochgarantipriset för spannmål blir så lika som möjligt. Lägstakvantitet för köp till intervention bör vara församtliga spannmålsslag.I den proposition som den socialdemokratiska regeringensedan lämnade till (Vissa livsmedelspolitiskaåtgärder vid ett medlemskap i unionen,1994/95:75) togs inte denna fråga upp över huvud taget.Riksdagens beslut innebar inget preciserat ställningstagandei denna fråga, men det som sas i proposition 1994/95:19 omminst 30 interventionsorter motsades inte heller,utgångspunkten i beslutet bör därför vara att dennamålsättning skulle gälla.Därefter har den nuvarande regeringen på eget initiativ,utan att informera , i med EU kommitöverens om att skall ha 4 interventionsorter. Dettakommer att innebära en sänkning av spannmålspriset förmerparten av de svenska odlarna. Man har beräknat att medregeringens ställningstagande, kommer ersättningen försvensk spannmål från EU totalt sett att minska med 150 till200 miljoner . Pengar som svenskt jordbruk och svenskekonomi går miste om. Vi tycker att detta är ett felaktigtbeslut, taget på fel sätt. borde fått möjlighet attsäga sin mening om detta och det borde ha varitmålsättningen att ha minst 30 interventionsorter som gällde.Nedan uppräknade 32 orter är en kompromiss som beaktarintressen från handel, odlare och konsument. Förslagetbedöms dessutom vara väl avvägt mellan olika regioner.SydÖstVästNorrHelsingborgGotlandUddevallaVästeråsMalmöNorrköpingHällekisKöpingYstadDjuröLidköpingStockholmÅhusSkänningeVaraNorrtäljeSölvesborgKumlaFalköpingUppsalaFalkenbergSträngnäsSkattkärrSalaHalmstadSödertäljeTidanKalmarsundKalmarNyköpingSäffleHedemoraLönsamheten i svenskt jordbruk har inte råd med sådanahär beslut. Det finns som vi ser det inte heller några bärandemotiv för att bara ha 4 interventionsorter.Riksdagen bör mot den bakgrunden ge regeringen iuppdrag att med EU förhandla fram en ny lösning avinterventionssystemet i enlighet med målsättningen iproposition 1994/95:19 med minst 30 interventionsorter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen med EU förhandlar framen ny överenskommelse om antalet interventionsorter ienlighet med det förslag som finns i motionen.
mot · GI02Jo216 · 1995-01-25 00:00:00 — Näringslivets konkurrenskraft har avgörande betydelse förhur samhällsekonomin kommer att utvecklas. Klarar intenäringslivet att hävda sig gentemot utländska företagförsvinner jobb och välstånd från landet. Sammaresonemang kan överföras på lantbruket. Konkurrens på likavillkor måste vara utgångspunkten.Den nya regeringen har på olika sätt missgynnat detsvenska jordbruket. Ett exempel är att enbart begärtatt få ha fyra interventionsorter för spannmål. Detta betyderatt våra svenska bönder drabbas av ökade fraktkostnaderjämfört med andra EU-bönder.Drabbar VärmlandFör bönder uppskattas merkostnader till 7 öreper kilo spannmål. kommer t.ex. att ha 27interventionsorter. I avtalet fick möjlighet att utnyttja33 orter. Detta är ett exempel på regeringspolitik somdrabbar jordbruksnäringen utan att någon vinst görs istatsbudgeten!Även när det gäller regionalstödet till jordbruket läggsförslag som sänker lönsamheten dramatiskt föranimalieproducenter inom område 4. Därmed drabbas störredelen av produktionen i . Regeringen utökar,jämfört med tidigare förslag, det nationella stödet. Det skallutgöra en kompensation för att tidigare presenteradeMiljöstöd Nord inte införs.Nedläggningar hotarEftersom nationellt stöd inte är tillåtet i område 4 finnsförlorarna i detta område. Om regeringen i stället valt attutforma ett miljöstöd, anpassat till den produktion sombedrivs i våra områden hade landet fått en delfinansieringfrån EU på 50 procent.De lagda regeringsförslagen kan få till följd att stora delarav jordbruksbygder hotas av nedläggning.Natur- och kulturmiljösynpunkter kan alltså motivera ettinförande av miljöstöd. Att inte utnyttja denna möjlighetmåste vara ett svek mot svenska intressen. Vidgademiljösatsningar kan öka möjligheten till framgångsrikexport. Även här har varit framgångsrikt. Finlandhar utformat ett miljöstöd som favoriserar de områden medlägsta regionalstöd i övrigt.Familjen förlorar ca !Om det av tidsskäl inte går att finna varaktiga lösningarmåste någon form av provisorisk lösning skapas. Det ärorimligt att familjeföretagare med mjölkproduktion i ett slagförlorar uppåt i intäkter. Utgångspunkteninför EU-omröstningen var att det regionala stödet skulleutgå i ungefär oförändrad omfattning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att antalet interventionsorterutökas till 33,2. att hos regeringen begär att den utformar ettMiljöstöd Nord i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02Jo217 · 1995-01-25 00:00:00 — I samband med inträdet i EU anpassas den svenskajordbrukspolitiken till . Prisstödet tilljordbruket ersätts med flera olika stöd, arealbidrag, stöd tilljordbrukare i mindre gynnade områden (LFA) m.m. Försödra utgår det senare stödet till skogs- ochmellanbygderna. har beslutat om den principiellainriktningen av stöden som är föremål för förhandlingmed EU:s medlemsländer. Regeringen tar utan riksdagensyttrande ställning till vilka områden som skall betraktas sommindre gynnade områden.Halland är ett landskap som till formen liknar somhelhet. Vid kusten bedrivs ett intensivt jordbruk som inte kanbli aktuellt för några stöd. Däremot är det halländskainlandet av samma beskaffenhet som exempelvis det inreSmåland. bör liksom det inre betraktas sommindre gynnat område. Av den anledningen bör ävenglesbygdsområdet i det inre få del av nämnda LFA-stöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om LFA-stöd till det inre av Hallandsglesbygdsområden.
mot · GI02Jo218 · 1995-01-25 00:00:00 — Bin borde klassas som djurTiteln på denna motion verkar kanske något befängd, menfaktum är att dessa så nyttiga djur inte är klassade som djuridag.Sedan några år grasserar sjukdomen Varroa i vissa delarav . Om bin var klassade som djur skulle de innefattasav epizooti-lagen. Det skulle innebära att sjukdomen, somegentligen är ett kvalster, kunde bekämpas på ett bättre sättän idag.Vi anser alltså att bin skall klassas som det de är, djur, ochdärmed innefattas av epizooti-lagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bin bör klassas som djur.
mot · GI02Jo219 · 1995-01-25 00:00:00 — Från har vi tidigare motionerat ommaskinringarnas verksamhet. har i ettbetänkande (1992/93:JoU13) slagit fast att samverkanmellan jordbrukare i form av maskinringar är särskilt viktignär intäkterna i en näring viker. Med de beslut som redantagits och med de nya förslag på jordbruksområdet somregeringen nu lagt fram är minskade intäkter inom näringenen realitet. Det gör att frågan om fortsatta möjligheter attutveckla maskinringsverksamheten aktualiseras.En kortfattad beskrivning av maskinringsverksamheten äratt det ute i finns beprövade system förmaskinsamverkan lantbruksföretag emellan och att dennaverksamhet också erhåller nationella statliga stöd. Ettnärmande till villkor som finns i EU-länderna innebärsåledes att staten backar upp maskinsamverkan. I Tysklandsom är föregångsland vad gäller maskinringar talar man ombesparingar inom näringen på 10--medmaskinringarnas hjälp. I är Maskinringen enekonomisk förening öppen för alla jordbrukare. Syftet är attförbättra maskinekonomin och öka maskinutnyttjandet.Maskinringen har inget vinstsyfte utan förmedlar maskinerså att de används optimalt. Uppgiften är:att effektiviseramaskinanvändningen,att förmedla maskintjänster ocharbetskraft,att ge investeringsrådgivning och hakursverksamhet,att ge trygghet vid sjukdom och olycksfall.I finns nu 31 maskinringar utspridda över helalandet. Avräkningsvärdet på alla förmedlade tjänster harkraftigt ökat sedan starten . Till god hjälpvid uppstarten av maskinringsverksamheten har varit attJordbruksverket och Länsstyrelserna anslagit medel förvidareutveckling av maskinringsverksamheten.Det är helt nödvändigt att i det fortsattauppbyggnadsskedet av maskinringarna få fortsatt stöd, detgäller såväl uppbyggnaden av fler lokala maskinringar somför den centrala verksamheten som syftar tillvidareutveckling av maskinringsverksamheten. Medel tilldenna verksamhet bör som tidigare kunna medges frånjordbruksdepartementets anslag Rådgivning och utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fortsatt stöd förmaskinringsverksamheten.
mot · GI02Jo221 · 1995-01-25 00:00:00 — startade verksamheten 1975efter beslut i . Avsikten med uppdraget var att gelandets animalieproducenter möjlighet till lediga dagar samthjälp vid sjukdom eller andra akuta situationer. Enbart iJämtlands län arbetar 105 ordinarie lantbruksavbytare ochvar månad anlitas 35 reservavbytare. avmjölkleverantörerna är kunder hos Avbytartjänsten.Idag stöder det allmänna verksamheten avkostnaden. Omsättningen i var 411 miljonerkronor. För budgetåret 94/95 anslog 200 miljonertill verksamheten. Den socialdemokratiska regeringensförslag för /96 är att stödet helt slopas.LAAB kommer -- med nuvarande ekonomiskaförutsättningar -- inte att kunna fortsätta i den form ochorganisatoriska struktur som , varför verksamhetenmåste avvecklas från utgången av 1995.Regeringens förslag att slopa stödet till avbytartjänstenkommer att slå mycket hårt mot . Över 100ordinarie arbetstillfällen hotas. Många lantbrukare kommeratt sluta med mjölkproduktion och underlaget för mejeri ochtransportnäringen minskar med uppsägning av personal somföljd. Totalt inom mål 6-området arbetar 216 ordinarieavbytare. Stödet till avbytartjänsten i motsvarande områdeuppgår till 24,6 milj. kronor.Det finns få arbetstillfällen på landsbygden. Positivt är attkvinnor ges möjlighet till utvecklande arbetsuppgifter ävenpå landsbygden. är av lantbruksavbytarnakvinnor. Boende och arbete på landsbygden ger underlag föratt kunna bibehålla en acceptabel social service.Ett serviceföretag för landsbygden måste finnas för attkunna ge lantbrukarna en dräglig social standard, samttrygghet vid sjukdom. Dagens familjejordbruk är ofta ettenmansföretag. Ett familjejordbruk måste ha ett skyddsnätvid sjukdom och olycksfall. En god djuromsorg kräver ocksådetta.Den erfarenhet som erhållits under de somavbytartjänsten existerat måste tas till vara.Lantbruksavbytarna är välutbildade och ansvarskännandedjurskötare. De är mångkunniga och har kunskap inom andrasysslor än djurskötsel och är därmed en viktig resurs förlandsbygden. Exempel på dessa sysslor är reparations- ochunderhållsarbeten av byggnader och maskiner,traktorkörning, målningsarbeten mm.Skogs- och Lantbrukshälsan är mycket oroade förlantbrukarnas framtida hälsa, om inte ledighet kan lösas kostnad som lantbrukarna har möjlighet att betala.För att tillvarata den erfarenhet och kunskap som finns,samt bibehålla och kanske öka sysselsättningen pålandsbygden, är det av största vikt att regeringen stödertanken på att medel från EU:s mål 6-pengar avsätts tillfortsatt service i lantbruket inom mål 6-området. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående användning av EU:s mål 6-medel för fortsatt avbytarverksamhet inom mål 6-området.
mot · GI02Jo222 · 1995-01-25 00:00:00 — är fullvärdig medlem i EU. Därmedgäller också EU:s jordbrukspolitik fullt ut i Sverige.Rimligen bör då svenska politiker och myndighetereftersträva att uppnå så likartade förutsättningar som möjligtmed övriga EU-länder då det gäller produktion, distributionoch handel. Konkurrens på lika villkor måste vara eneftersträvansvärd och självklar princip.Mot den bakgrunden är det mycket anmärkningsvärt attden ''kört över'' sin myndighet då detgäller att fastställa antalet prisorter för inlösen av spannmåli , efter har föreslagit 33 prisorter vilket förslagockså stöddes av den borgerliga fyrpartiregeringen vilketframgick av prop. 1994/95:19. Man aviserade där minst 30orter.Den socialdemokratiska regeringen har emellertid hosEU-kommissionen notifierat endast fyra prisorter vad avserinterventionssystemet för spannmål i Sverige.Noterbart är att antalet prisorter inom övriga EU-länder ärstort. (En prisort per 50 000 ha spannmål.) I skullemed (s)-förslaget inte mindre än 375 000 ha ingå per prisort.Regeringsförslaget är orimligt och visar än en gång att densocialdemokratiska regeringen inte är beredd att ge svensktjordbruk jämförbara konkurrensvillkor. Effekten blirdessutom den att EU genom förslaget gör en vinst, men påSveriges bekostnad.Inkomsterna i svensk spannmålsodling minskar istorleksordningen genom längre ochdyrare transporter, vilket också slår negativt påskatteunderlaget.Inlösensystemet bör utformas så att prisorterna blir såmånga och väljs på sådant sätt att fraktkostnader ochinlösenpris blir så lika som möjligt för odlarna oavsett var ilandet de levererar sin spannmål.Ett system med ett större antal prisorter, exempelvis 30stycken, skulle blivit rättvisare, utan några extra kostnaderför den svenska statskassan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om antalet prisorter för inlösen avspannmål.
mot · GI02Jo223 · 1995-01-25 00:00:00 — Områdesindelningen för EU:s arealersättningArealbidragen är en följd av CAP-reformen och syftar tillatt täcka ett inkomstbortfall på grund av ett kraftigt sänktavräkningspris i växtodlingen. Inkomstbortfallet står i direktrelation till avkastningen -- ju högre avkastning desto störreinkomstbortfall. Med argumentet att det gynnar norraSverige har regeringen föreslagit endast treersättningsnivåer. Detta trots att skillnaden i inkomstbortfallkan variera från till ca per hektarberoende på olika naturliga och regionala förutsättningar.EU:s princip att arealbidragen skall differentieras medhänsyn till markens avkastning bör från svensk sida ejöverges. Vi anser därför att antalet områden bör ökas enligtden förra regeringens förslag.Prisortsfrågan m.m.Jordbruksministern har i olika sammanhang uttalat att honser det som sin uppgift i EU att värna om och svensktjordbruk. Vidare har ministern sagt sig vara beredd att slåssför pengar till svenskt jordbruk, åtminstone när det intekostar staten något. Det är mot den bakgrunden minst sagtuppseendeväckande och förvånande att regeringen föreslagitatt antalet prisorter skall minskas från föreslagna 33 till 4.Häri ligger ingen besparing för staten, eftersom EU står förkostnaderna när spannmålen väl kommit tillinterventionslagret. Verkställs detta beslut kommer näringenoch det svenska folkhushållet att åsamkas onödigamerkostnader för transporter. uppskattarden årliga merkostnaden för detta till 100 miljoner kronor.Kostnaden kommer framför allt att drabba de regioner somhar lång väg till interventionslagret, d.v.s. i praktiken desvagare jordbruksområdena. Det är anmärkningsvärt attjordbruksministern ej bryr sig om eller förmår att tillvaratasvenska nationella intressen, ens när kostnaden för staten ärnoll kronor. Man får det bestämda intrycket att hänsyn tillstatsbudgeten använts som förevändning för att införa heltomotiverade försämringar för näringen. Ändringen är enprovokation mot bönderna och en misshushållning mednationella resurser. Med detta exempel visarjordbruksministern att den svenska EU-avgiften hellreanvänds till att stärka konkurrenskraften i andra EU-ländersjordbruk, än att öka den svenska näringens konkurrenskraft.Vi anser att antalet prisorter skall utökas från fyra till deursprungligen föreslagna 33. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om antalet regioner och EU:sarealersättning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökning av antalet prisorter.
mot · GI02Jo225 · 1995-01-25 00:00:00 — Återvinning av förbrukade matfetter Det finns ett antal företag i som återvinnerförbrukat matfett från bl.a. restauranger och industrier,förädlar fetter, säljer dem i och på export. Det ärförbrukat fett från i första hand fritöser. Den insamlademängden rör sig om , varav frånrestauranger. Totalt torde mängden möjlig att återvinna varaca . Den förädlade och sålda mängden är ca 2 400ton varav ca exporteras. Matfetter frånsammanlagt ca 5 000 restauranger, gatukök ochlivsmedelsaffärer samlas in.Insamlingen och återvinningen av fetterna är en del av etteftersträvat kretsloppssamhälle. Detta system, som varitigång sedan , hotas nu av EU-anslutningen, eftersom den fettvaruavgift, som har funnits iSverige försvinner /95.Då blir det inte längre lönsamt att ta vara på fetterna dåpriserna på dem sjunker kraftigt. Fettvaruavgifternafinansierade också delvis insamlingsverksamheten. Det finnsnu stor risk att matfetterna hamnar i avloppssystemen ochdär ställer till bekymmer för kommunerna.Det är angeläget att dels bibehålla den nuvarandematfettåtervinningen, dels se till att den kan omfatta störrevolymer än idag.Ett sätt att säkerställa att verksamheten fortgår kan vara attinföra producentansvar för fetter av denna typ. Ett annat sättskulle kunna vara att införa regler för hanterandet hosstorkonsumenter av fetter. En tredje väg kunde vara att statensubventionerade verksamheten. Det viktiga är attverksamheten fortgår så att fetterna hanteras på ettmiljömässigt och hygieniskt godtagbart sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att säkerställa enfungerande och utvidgad återvinning av förbrukadematfetter från restauranger, storkök och industrier.
mot · GI02Jo227 · 1995-01-25 00:00:00 — Jord- och skogsbruket är en mycket viktig länk ikretsloppssamhället. Det gör att naturbruksskolornas rollsom kunskapsförmedlare till yrkesverksamma lant- ochnaturbrukare blir allt viktigare.Jord- och skogsbrukets resurser efterfrågas också i alltstörre utsträckning. Konsumenternas efterfrågan avsvenskproducerad mat ökar och detsamma gäller ekologisktodlade produkter som kött och mjölk. Miljövänlig energisom biobränsle används för att värma fler och fler hus.Användningen av miljövänliga råvaror som olikavegetabiliska oljor ökar i industrin och i hushållen.Landsbygdsturismen ökar. För att jordbruket ska kunna mötadenna efterfrågan krävs återkommande information ochutbildning. Detta kan naturbruksskolorna bidra med.För naturbruksskolor som velat utveckla sin roll somkunskapsförmedlare till yrkesverksamma inom jordbruketanslog fyrklöverregeringen budgetåret1993/94 och 1994/95. Närmare 20 skolorfrån till har fått del av dessa medel. Dettahar bidragit till nytänkande på naturbruksskolorna och attmånga intressanta verksamheter startats eller planerar attstarta.Några exempel från Sala naturbruksgymnasium:Kvällsföreläsningar om ekologisk odling. Mejerikurs --inom temat småskalig livsmedelsförädling. Från Jord tillbordprojektet som syftar till att stärkanärproducentsproduktionen.Vi ser det som angeläget att ännu avsätta medelför fortsatt utveckling av naturbruksskolorna. Det kan skegenom omfördelning inom anslag B1. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till utveckling av naturbruksskolorna somkunskapscentra för /96 anslår genom omfördelning inomJordbruksdepartementets anslag B 1.