mot · GI02Kr401 · 1995-01-25 00:00:00 — Den gamla i är en riksklenod.Klostret var det medeltida största munkkloster ochen av landets både kulturellt, ekonomiskt, socialt ochpolitiskt mest betydelsefulla institutioner under medeltiden.Varnhems klosterkyrka är, som medeltidsbyggnad ochklosterkyrka, ett av de få internationellt uppmärksammadesvenska byggnadsverken. Kyrkan är gravkyrka för minst tremedeltida kungar, för hertigar liksom för riksråd och riddare.I finns också gravplatsen för huvudstadensgrundare, riksföreståndaren jarl.Med sin längd på är Varnhemsklosterkyrka en av landets största medeltidalandsbygdskyrkor. I dess murar döljs delar av en 800 årgammal kyrka. Det specifika med kyrkan är emellertid desshelt unika medeltida interiör. Bortsett från den mycketvärdefulla inredningen ser kyrkorummet idagut som när kyrkan invigdes på 1260-talet.Att kyrkan är så väl bevarad kan tillskrivas omfattanderestaureringsarbeten av rikskanslernoch greven de . Redan 1641anmodade sålunda regeringen landshövdingen att lägga omkyrkans tak ''efter som det wore stor skada samma kyrkiaalldeles att förfalla låtha, uthi betrachtande af den skönebyggningh''.Den härrörande inredningen har somkonsthistoriska och kulturhistoriska höjdpunkter denpraktfulla predikstolen, altaruppsatsen, kungs- ochdrottningstolarna och förrummet till rikskanslernsgravkammare med grevens och hans gemåls praktfullakistor.Just byggnadens högklassiga och ömtåliga inredningställer särskilda antikvariska krav på underhåll och skötseloch klassificeras av de antikvariska myndigheterna som''synnerligen angeläget att bevara''.Varnhems pastorat, med inte fullt 2 400 invånare, har trotssin litenhet fått sig anförtrott vården av denna unikanationalhelgedom med katedralkaraktär samt ytterligare trekyrkor av medeltida ursprung.Dryga underhållskostnaderKlosterkyrkan har förts till samma grupp som våramedeltida domkyrkor, vilket innebär att pastoratet kan fåstatsbidrag till viktiga underhållskostnader. Vid det senastestora underhållsarbetet på kyrkan fick pastoratet ettstatsbidrag på , men kostnaden blev ca 2,3miljoner kronor. Arbetena skedde föresamfällighetsbildningen och fick talån, som fortfarande kostar samfälligheten ca perår i ränta och amortering.Den nämnda bidragsmöjligheten gäller underhållsarbeten,som anser nödvändiga.Driftskostnaderna faller helt på den kyrkliga samfälligheten.Särskilt kostnadskrävande är uppvärmning, försäkringar,säkerhetsanordningar och skötsel av klosterruinen.Varnhems kyrkliga samfällighet tillkom den 1 januari1992. Då hade församlingarna och pastoratet sedan längeförberett ett samgående. Man enades om en gemensamskattesats, och en långsiktig plan för investeringar ochunderhåll gjordes upp. Regelbundna avsättningar gjordes i och pastorat, frånmitten av 80-talet och fram till 1994.Efter cirka tio års sparande och förberedelser byggersamfälligheten nu en pastorsexpedition kombinerad med ettförsamlingshem i . Denna investering varofrånkomlig av många orsaker -- inte minst som en följd avde krav som just staten själv ställde på arbetsmiljönsutformning -- och kunde inte längre skjutas på framtiden.Investeringsbeslutet fattades och arbetenapåbörjades . Flera andra skäl samverkade till attdetta beslut kunde fattas. Byggkostnaderna hade sjunkitradikalt och läget på länets arbetsmarknad var sådant attdenna byggnation bidrog till att lindra arbetslösheten. Detutförs sålunda som ett kyrkokommunalt beredskapsarbete.Parallellt härmed ansökte samfälligheten om extraskatteutjämningsbidrag för hos Kyrkofonden, somdock beslutade att avslå framställningen. Kyrkofondengjorde bedömningen att samfällighetens ekonomiskaställning var god -- d.v.s. innan investeringsbeslutet hadefattats. Men uppbyggnaden av investeringsfonden hade ju ettspecifikt mål: nämligen att överhuvudtaget möjliggöra enfinansiering av den ofrånkomliga investeringen. harpengarna satts in i byggnationen, och inkomsträntorna på detsamlade kapitalet (3,) byts moträntekostnader på upplånat kapital på drygt detta belopp.Den ekonomiska ställningen har således drastisktförsämrats.Skatteindragning vållar krisFör kyrkliga samfällighet vållar genomförandetav regeringens förslag till indragning av skattemedel en svårekonomisk kris, även om det generellt sett kan finnassamhällsekonomiska motiv för indragningen.Kyrkofonden ansåg sig, som förut nämnts, inte kunna geVarnhems kyrkliga samfällighet extra utjämningsbidrag för1995. Kyrkofondens beslut kan inte överklagas, men genomriksdagens beslut om reducering av skatteintäkter har frågankommit i ett drastiskt försämrat läge, vilket borde kunnamotivera en omprövning. Regeringen har emellertid anfört iden aktuella propositionen att staten har en vilja att motverkade behov av skattehöjningar, som i viss utsträckning kanuppstå efter indragningen, genom att beakta detta vidfastställelse av fondens budget för 1995.Varnhems pastorat ligger i en högskattekommun, somdessutom ytterligare höjer skatten. Samfällighetensskattesats är redan kr 1:95 -- en höjning skulle med säkerhetfå mycket negativa konsekvenser. Efter mycket gnetande ochutnyttjande av de små reserver som fanns för att överbrygga''krisåren 1995 och 1996'' lyckades dock kyrkorådet läggafram en budget med oförändrad skattesats. Budgeten innebärdock att andra och från kulturhistoriska utgångspunktersärskilt angelägna underhållsarbeten måste skjutas påframtiden. nödgades inse att en höjning avskattesatsen skulle få mycket negativa konsekvenser förhushållens ekonomi.Om det inte går att medge dispens från skatteindragningeni detta enskilda fall, måste kyrkliga samfällighetlikväl få möjlighet till kompensation -- exempelvis på det sättsom regeringen antydde i propositionen -- genom extratillskott av utjämningsbidrag från Kyrkofonden.Forntid -- framtid -- nutids ansvarMed hänsyn till kyrkans karaktär av riksklenod bordestaten, liksom den gjorde , anvisa merframgångsrika vägar till lösningar av bestående värde förframtiden. delar denna uppfattning,men saknar medel att anslå för dylika underhållsarbeten.Normalt är det endast landets domkyrkor som får sådanastatsbidrag (anslagsposten: Bidrag till restaurering av äldredomkyrkor). Emellertid har undantag gjorts tidigare,nämligen för de båda klosterkyrkorna i ochVarnhem på grund av deras stora kulturhistoriska värde.Det är särskilt angeläget att staten utformar enprinciplösning för finansieringen av underhållet till en såhistoriskt värdefull riksklenod av den rang som Varnhemsklosterkyrka representerar. Enligt min mening börfinansiering av underhållsåtgärder somRiksantikvarieämbetet, d.v.s. staten själv, föreskriver kunnaske permanent från en anslagspost inom Civildepartementetshuvudtitel.Det är av största vikt för kyrkliga samfällighetatt kunna planera för ett genomförande av de oundgängligennödvändiga restaurerings- och underhållsåtgärder somförestår. Denna planering måste bli långsiktig istället för attgöras för ett budgetår i taget. Värdet av en långsiktigplanering för nämnda åtgärder har stor betydelse även frånrent ekonomiska utgångspunkter. Således måste staten görasådana utfästelser som kan svara mot ett kontinuerligtavsvarstagande för en riksangelägenhet, i det här fallet denkulturhistoriska klenod som i utgör. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om finansieringen av kostnaderna förunderhållet av .