mot · GJ02U1 · 1995-11-14 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:40 FN I föreliggande skrivelse lämnar regeringen en redogörelse förSveriges arbete i FN. Där anges viktiga uppgifter ochexempel på nödvändiga åtgärder i det reformarbete somkrävs för att FN skall kunna spela en vital roll ivärldspolitiken. instämmer i regeringensvärdering att: "Ett stärkt och förnyat ären förutsättning för fred och säkerhet, för hållbar utveckling,social rättvisa och ett liv i värdighet för alla människor. "Kritiken mot FNDen kritik mot FN för passivitet och bristande effektivitet,orättvist betalningssystem med mera, som ofta framkommerär i långa stycken helt befogad. För en del personer ochorganisationer kan slutsatsen bli att FN är värdaatt satsa på. En summeringav FN:s historia kan i konsekvensens namn inte leda tillnågot annat än att FN måste stärkas och reformeras.Många av de problem och svårigheter människor brottas med i världen ärav global natur och måste lösas med gemensamma insatser av världensländer. Hoten mot människans miljö, naturkatastrofer, krig och flykt berörsällan enbart ett enskilt land. Etniska och politiska motsättningar inom ettland är inte heller enbart ett enskilt lands ensak - särskilt inte om metodenföratt lösa problemen innebär förtryck, diskriminering och brott mot mänskligarättigheter. De mänskliga rättigheterna är universella.Dag Hammarskjölds FN-visionNär formulerade sin sista årsrapport omFN beskrev han två motsatta uppfattningar omFN:s roll. Den ena uppfattningen dominerades av regeringarsom såg FN som "ett statiskt konferensmaskineri för att lösaintressebetonade och ideologiska konflikter". Andra FN-medlemmar betraktade FN "som ett dynamiskt verktyg förregeringarna, en världsregering, som var något i sig ochnågot mer än medlemmarna därav ... Den andra räknar medmöjligheter till ingripanden på många regeringars vägnar,som sträcker sig utöver denna åskådning och banar väg förhögre utvecklade och allt effektivare former av konstruktivtinternationellt samarbete".Det är uppenbart att i FN:s fall måste helheten bli något som är större änsumman av delarna - medlemmarna - om FN skall uppfylla de förväntningarsom världens länder och folk ställer på organisationen.EU i stället för ett globaltintresseKampanjer och aktiviteter för ett svenskt medlemskap i till ett minskat intresse för deglobala frågorna, inklusive FN-arbetet. Den tidigareborgerliga regeringen framhöll Europagemenskapen påbekostnad av världen. rykte som en nation, därsolidariteten med tredje världen var levande och djuptförankrad, blev inte lika framträdande. Upprepadesänkningar - såväl under socialdemokratisktsom borgerligt regeringsinnehav - av biståndsanslagen harknappast förbättrat den svenska positionen internationellt.FN:s svagheterTrots att besvikelsen är stor över att FN intelyckats åstadkomma fred i till exempel det forna Jugoslavienoch att FN uppträtt som allt annat än ett dynamiskt verktyg,finns visionen kvar. FN:s svagheter är medlemmarnassvagheter. Under det var FN:s säkerhetsrådlamslaget av stormakternas vetorätt. Var fanns till exempelFN under och andra stora konflikter?Trots detta skall vi inte glömma att det också finns exempelpå hur FN kunnat fylla sin uppgift som dynamiskt instrumenti världspolitiken och spelat en viktig roll för utvecklingen avdemokrati. FN har haft stor betydelse för avskaffandet avapartheidpolitiken i , för att garantera demokratiskaval i osv. Men FN:s arbete har även i dessa falldrabbats av hämmande krafter. Medan generalförsamlingensmånga resolutioner om bojkott av hade en positivinverkan till stöd för kravet på bojkott av ochriktade världsopinionens ögon mot förtrycket gick stormakteri säkerhetsrådet ständigt emot kravet på en bojkott avSydafrika.Det finns dock andra synpunkter att anföra när det gäller FN:s svagheter,som blir tydliga om man studerar FN:s fredsbevarande insatser. När det gällerdessa insatser finns allmänna erfarenheter och kunskaper att hämta ur blandannat SIPRI-forskaren rapporter om FN:s insatser iKambodja (. The Legacy and Lessons of UNTAC, OxfordUniversity Press, 1995). Där påpekas att "fredsavtal är politiska aktstycken,finslipade kompromisser snarare än mästerverk av logik och precision. Dekan därför vara outgrundliga och innehålla element som är politiskt viktigamen praktiskt taget omöjliga att tillämpa".Eftersom FN:s uppgift är att stå för det praktiska genomförandet av sådana"outgrundliga" politiska överenskommelser är det, enligt Findley, rimligt attkrävaatt genomförandet av exempelvis ett fredsavtal grundar sigpå så realistiska förstudier som möjligt,att ett sådant fredsavtal bör innehålla incitament, inklusiveekonomiska, för att förmå alla parter att följa avtalet,att det bör innehålla mesta möjliga handlingsfrihet för FN,som måste gå förbi de politiska strukturerna och arbetatillsammans med befolkningen, som kanske trängtar efterfred mer än den politiska eliten,att det tidigt ges ett mandat att omskola och omstruktureralandets militär och polis, så att de kan ta på sig FN-bördan,att dras in i förhandlingsprocessen på etttidigt stadium för att säkerställa att det kan genomföra detänkta uppgifterna och bära kostnaderna.Detta och andra punkter återfinns i Findleys rapport och ärav en sådan allmän karaktär att de väl kan tillämpas i andrasammanhang. Vi ser just i skrivande stund hur man göravsteg på flera av dessa punkter vid fredsförhandlingarna iWashington när det till exempel gäller det forna Jugoslavien.Under inflytande av främst en stormakt, , utformas iFN:s namn ett fredsavtal, vilket sedan FN får i uppdrag attupprätthålla. Stormakten får äran av att fredsavtalingås, medan FN får bära hundhuvudet ifall genomförandetmisslyckas - och detta utan att ha kunnat utöva något störreinflytande på avtalets utformning. Och : allt detta trotsatt det är Nato som kommer att stå för det konkretagenomförandet och FN endast bistått med formuleringen avett mandat på de grunder framförhandlat tillsammansmed de stridande parterna.Samtidigt som vision om att FN bör vara någontingmer än summan av sina medlemsländers intressen är lika betydelsefull,aktuell och viktig att erinra om som när han formulerade den på 60-taletär det uppenbart att den politik som stormakterna bedrivit i säkerhetsrådetfungerat hämmande på organisationens effektivitet och handlingsförmåga.Denna bristande effektivitet har , som i fallet med det ,ersatts med att en stormakt lagt beslag på det utrymme som rätteligen bordeintagits av FN.En svaghet av helt annan art är tjänstetillsättningssystemet inom FN.Poster inom FN är prestigefyllda och kan därför fungera som tänkbarareträttvägar för politiker och tjänstemän som förlorat i förtroende ochanseende i hemlandet eller på annat sätt stoppats i sin nationella karriär. FN-karriären blir en möjlighet oavsett om kompetens finns, vilket naturligtvisminskar FN:s effektivitet. Vidare sker tjänstetillsättningen utifrån en radandra kriterier som inte heller har med kunnande och kompetens att göra.Tjänstemän kan ha fått sina poster som resultat av förhandlingar mellan olikastater eller grupper av stater som vill utöva inflytande över världssamfundetoch där den nationella och personliga prestigen haft större betydelse änomsorgen om FN och organisationens behov av största möjliga kompetens.Vänsterpartiet anser därför att ett nytt förfarande vid tjänstetillsättningen iFN, där kunnande och kompetens värderas högre än exempelvis nationellprestige, är nödvändigt.En annan än mer uppenbar skevhet i FN-systemet är den mycket uslakvinnorepresentationen. Av dem som besätter de högre tjänsterna, seniorofficials, är kvinnor. Detta missförhållande är inte bara ensocial och könsmässig orättvisa. Det innebär också att mycket kunskap ocherfarenhet som kvinnor besitter inte kommer FN till del.FN:s finanserFN:s dåliga finanser har varit ett huvudtema för många tal isamband med organisationens femtioårsjubileum. Ettproblem som förts fram från många och från debaltiska staterna är att den i förhållande till den egnastatsbudgeten till synes låga medlemsavgiften i FN förmånga medlemsländer likafullt blivit en tung börda att bära.FN:s reguljära budget är låg. Den uppgår till för helaFN-administrationen. Tillsammans har man 10 000 anställda. Om man läggertill kostnaderna för regionala insatser, alla underorgan, som UNDP, ,, m.fl. så kommer man upp till omkring 61 000 anställda och entotalkostnad för FN på drygt 18 miljarder dollar.Det är mycket pengar, men som den australiensiske utrikesministernGareth framhöll i ett tal i : antalet FN-anställda är faktiskt mindre än alla anställda i de tre Disneyparkerna iKalifornien, och ! så många människor arbetarmed att sälja hamburgare runt om i världen som det finns FN-anställda.I regeringens skrivelse framhålls att tillsammans medStorbritannien (s. 13) presenterat ett förslag till reformering avbidragsskalorna. I det så kallade nordiska FN-protokollet, för vilket Sverigevar medansvarigt, framställs i detalj ett förslag (The United Nations inDevelopment, Reform Issues in the Economic and Social Fields A NordicPerspective 1991). Det går ut på att en större del av FN:s totala inkomster börkomma från ålagda bidrag. Därutöver skall framförhandlade avgiftererläggas. Därefter kan frivilliga bidrag ges. Det är en angelägen uppgift förSverige att agera i enlighet med detta förslag.Uteblivna betalningarRegeringen har särskilt uppmärksammat att flera länder intetagit sitt betalningsansvar och fullföljt sina betalningar tillvärldsorganisationen. leder bland de länder som intefullföljt sina betalningar. I fall handlar det om drygten miljard dollar i uteblivna betalningar. Även länder somRyssland och har släpat efter, framförallt när detgäller betalningen för den fredsbevarande verksamheten. Detär bra att den påpekatatt världens rikaste länder inte betalar sin FN-avgift. Likasåkan framhållas att som stad beräknas få en årligökning av sin omsättning med pågrund av att FN är placerat i New York.I opinionsundersökningar har det framkommit att detamerikanska folket överlag har en positiv inställning tillFN:s verksamhet och anser att skall bidra i förhållandetill sin ekonomiska styrka. Den amerikanska kongressendäremot har agerat i motsatt riktning. Eftersom moraliskaargument från andra länder och FN-systemet som sådant integivit önskat resultat borde kanske mer konkreta och kännbarapåtryckningar göras. Ett förslag går ut på att flytta FN:shögkvarter från och till något annat land.Nya inkomstkällorIngvar framhöll i sitt högtidstal på femtioårsdagen iFN att FN måste få nya inkomstkällor. Dessaförslag återfinns också i Carlsson-Ramphalrapporten omGlobal Governance. Det gäller framför allt skatt påvalutatransaktioner, skatt på flygbiljetter och avgifterför att använda globala resurser, båttransporter. Bara 10-öringen på flygbiljetten beräknas ge FN nya avsevärdainkomster. Det är därför mycket förvånande att dessa förslaginte återfinns någonstans i regeringens skrivelse.Vänsterpartiet anser att det är av stor vikt att aktivtdriver dessa förslag.SäkerhetsrådetFrågan om säkerhetsrådets sammansättning har fått en nyaktualitet efter det slut. Under hela den tidigareperioden var säkerhetsrådet praktiskt taget ur stånd att ageraöverhuvudtaget på grund av de givna motsättningarna.Supermakterna blockerade all tänkbar gemensam handling.Eftersom inte på länge varit medlem är detnaturligtvis i högsta grad motiverat att nu driva en aktivkampanj för att 1997 blir medlem av justsäkerhetsrådet. Därmed ökar möjligheter attpåverka besluten i önskvärd riktning. vill tillfullo instämma i regeringens uppfattning om att man isäkerhetsrådet ska verka för konfliktförebyggande insatser påett tidigt stadium.Kabinettsekreterare enträgna budskap om att ingripa tidigtinnan konflikterna brutit ut kommer att ge resultat. De svenska erfarenheternaav OSSE-insatserna i exempelvis och medlingen i är därvid av betydelse. Ökad uppmärksamhet och resurser måsteockså ägnas konflikter och konfliktförebyggande insatser i och Asien.Att behovet av tydliga FN-mandat för olika fredsoperationer är av nöden äruppenbart. Självklart är det av stor principiell betydelse att FN ochsäkerhetsrådet klart formulerar sitt mandat när det gäller de fredsbevarandetrupper som skall sättas in när en fredsöverenskommelse uppnåtts av destridande parterna i före detta Jugoslavien.Reformeringen av säkerhetsrådetSverige kan inte nöja sig med att bli medlem avsäkerhetsrådet. måste parallellt med den egnasäkerhetsrådskampanjen aktivt driva kravet på enreformering av säkerhetsrådet. Det nordiska förslag somnämns i skrivelsen om en utökning till sammanlagt 23 platserhar stöd. Men utöver förändringar avrepresentationsreglerna måste även kräva ökaddemokratisk insyn och att får en starkarerepresentation vid en utökning av antalet medlemmar isäkerhetsrådet. Något som diskuterats mycket, men som heltsaknas i regeringens FN-skrivelse, är förslaget om ettekonomiskt säkerhetsråd. anser att ett sådantorgan bör förberedas via svenska initiativ inom FN-arbetet.Världsbanken i FN-systemetUnder rubriken genom FN diskuterasförhållandet mellan FN och . Det påstås iskrivelsen att det inte finns någon konkurrenssituationmellan dessa institutioner. Likafullt utgör det ett problem attVärldsbanken tagit över en del uppgifter, som borde åliggaFN:s underorgan, exempelvis UNDP. Ett annat problem äratt institutioner, trots vissa minskade anslagtill exempel () frånUSA, har en mycket solid ekonomi jämfört med FN. BrettonWoods-institutionerna utgör en del av FN-systemet, menfungerar på helt andra villkor. Där finns, brukar detframhållas, vissa fördelar, som snabba beslutsgångar ochsnabb igångsättning när ett beslut väl är fattat, men det ärtveksamt om snabbhet i sig själv alltid kan betraktas som ettpositivt kännetecken. Stora projekt har genomförts avVärldsbanken, vilka inte alltid varit särskilt väl betänkta ochofta inte givit de föregivna resultaten. harbegått viss självkritik, när det gäller vissa projekt, mensnabbhet är inte det som varit kännetecknande förVärldsbanken när det gällt att ens rätta sig efter den egnakritiken. Tvärtom, där har en avsevärd tröghet varit ettutmärkande drag.Den demokratiska insynen i verksamhet inskränker sig idagtill olika länders eller ländergruppers representanter. Den svenska regeringenlämnar naturligtvis i dessa sammanhang instruktioner till den skandinavisk-baltiske representanten. Dessa instruktioner är emellertid aldrig föremål förskrivelser eller överläggningar i . På samma sätt fungerar det förandra länder eller grupper av länder. Regeringen bör därför ta initiativ tillattriktlinjerna vad gäller agerande i eller införpåfyllningarna av regelbundet diskuterar dessa och andra FN-frågor iriksdagen.Vänsterpartiet har tidigare tagit upp detta problem i . I enlighetmed beslut på denna punkt har regeringen i uppdragatt återkomma med förslag. Något sådant har ännu inte synts till.Fredsbevarande insatserSveriges insatser när det gäller fredsbevarande uppgifter harvarit av godo. I regeringens skrivelse sägs emellertid när detgäller framtida ingripanden att "Den västeuropeiskaunionen, VEU, har goda förutsättningar att tillhandahållapersonal och resurser för fredsbevarande operationer i FN:sregi. Regeringen önskar medverka till att så sker. "Regeringen kan inte vara omedveten om att det i debatten inför , med början , framförs åsikter om att VEU skakunna göra väpnade aktioner även utanför EU:s territorium och utan FN-beslut. Att VEU efter initiativ från EU agerar militärt till följd avinrikespolitiskt eller massmedialt tryck utan FN-beslut riskerar att undergrävaden internationella rättsordning FN representerar. anser attSverige måste klargöra att svensk trupp inte kommer att medverka i militäraaktioner som inte har stöd i FN-beslut.En annan fråga, som inte tas upp i regeringens skrivelse, är vilken titel iden svenska statsbudgeten som skall belastas när det gäller finansiering avdessa fredsbevarande insatser. anser att det är rimligt att dessainsatser - dels på grund av sin konkreta, oftast militära beskaffenhet, delsutifrån ett mer allmänt fört resonemang - betraktas som en försvarsåtgärd, ettförsvar av freden, och inte som en ren utrikes angelägenhet. Vänsterpartietanser följaktligen att kostnaderna för de fredsbevarande insatserna bör ingå iförsvardepartementets och inte i budget. Freden skallförsvaras såväl borta som hemmavid. Den är ingen specifik utrikesangelägenhet.NedrustningNedrustningsfrågorna har varit av central betydelse förSverige under många årtionden. har vidNedrustningskonferensen i aktivt drivit frågor somgäller både fullständigt provstoppsavtal, förbud motkärnvapenprov samt varit pådrivande i överläggningarna omett förbud mot framställning av uran och plutonium förkärnvapen. anslöt sig till icke-spridningsavtalet,NPT, redan vid dess tillkomst. Likaså spelar enviktig roll i arbetet med att utarbeta kontrollmetoder förefterlevnaden av ett provstopp. har försökt användasitt EU-medlemskap till att förankra sina idéer i en bredarekrets och därigenom fått hela EU att ställa sig bakom vissaställningstaganden. Ett problem har dock blivit myckettydligt i detta sammanhang.Vad gäller de franska kärnvapenproven har det naturligtvis inte varitmöjligt att få till stånd ett gemensamt ställningstagande från EU. Den svenskanedrustningsprofilen har inte märkts lika tydligt som exempelvis . Närdet gäller de franska kärnvapenproven har agerande jämfört medexempelvis (också kandidat till ) varittämligen lamt, vilket knappast stärker kandidatur till en plats isäkerhetsrådet.Konferensen i om särskilt inhumana vapen gick framåtpå vissa områden. Men vad gäller minor, där internationellt har lagtned ett stort arbete, ledde inte konferensen till något gemensamt beslut.Förhandlingarna skall återupptas på denna punkt vid ett senare tillfälle.Vänsterpartiet anser att för att öka den svenska trovärdigheten vid dessaåterupptagna förhandlingar om antipersonella minor är det absolut nödvändigtatt det föreligger ett svenskt beslut om total avveckling av antipersonellaminor inom det svenska försvaret.Mänskliga rättigheterInternationellt sett har den enskildas rättigheter stått ibrännpunkten. Respekten för de mänskliga rättigheternafinns stadfäst i FN-deklarationen . Dess principer ärlika giltiga som när de antogs av generalförsamlingen.Däremot kan man fråga sig om respekten för dessa principerhar ökat. Utan tvekan har medvetenheten om dem tilltagit.Tillkomsten av en High Comissioner of Human Rights visaratt världssamfundet lägger allt större vikt vid dessa frågor.Beklagligtvis återspeglar sig inte den höga värderingen iresurstilldelningen, utan verksamheten drivs med frivilligamedel. är inte medlem av densärskilda , men kan genom det berördautskottet, tredje utskottet, ändå aktivt arbeta med dessafrågor. har dessutom samordningsansvaret vad gällerMR-frågor för exempelvis och Kuba.Vänsterpartiet anser att utöver detta bör ta initiativtill att en särskild MR-rapportör utses för och attstor uppmärksamhet ägnas åt situationen på ,med flera länder.Barnkonventionen och dess uppföljning har med rätta särskiltuppmärksammats av . Det är förhoppning att Sverigegör allt för att samtliga FN-medlemmar skall ratificera ochatt efterlevnaden ökas.InternationellabrottsdomstolenSverige har lagt ner mycket energi när det gäller deinternationella tribunalerna och krigsförbrytelserna i detforna och . Däremot nämns i regeringensskrivelse ingenting om det pågående arbetet med att få tillstånd en permanent internationell brottsdomstol. Inte minsthar svensken , numera chef för , tidigare rättschef på , hävdat att bristen påen sådan permanent domstol utgör en felande länk i FN-systemet. Flera länder är villiga att driva denna fråga, menalla länder är inte överens. Förståelsen och kunskapen iSverige är inte heller så stor. För den som inte är insatt ifrågan är det lätt att tro att det räcker med despecialdomstolar som tillkommit med anledning medkrigsförbrytelserna i det och i . diskussioner, som förts på detta område, har varitpådrivande. Det är angeläget att fortsätter att drivafrågan. Det skulle dessutom ligga väl i samklang med DagHammarskjölds föreställning om FN som någonting mer änett konferensmaskineri.FolkrörelserEn fråga som nästan helt lyser med sin frånvaro är hur FN-arbetet skall förankras och växa underifrån. Tar man fasta påDag Hammarskjölds syn på FN som något mer än ettkonferensmaskineri och att FN skall vara något mer änsumman av dess medlemsstater inser man betydelsen av ettFN förankrat bland ländernas medborgare. är ett avde länder där folkrörelserna, inklusive de politiska partierna,bedriver ett lokalt förankrat arbete. Till är 165 organisationer anslutna, varav och LO hör till de största och tyngsta. LSU,för Ungdom, omfattarungdomsorganisationer, som tillsammans organiserar en ochen halv miljon ungdomar. Det finns således anledning attställa frågan hur regeringen skall få det svenska folket direkteller genom alla dess organisationer att bli delaktiga i ochpåverka FN-arbetet. hävdar att det inte går attbedriva ett bra FN-arbete - utan att göra svenska folketdelaktigt.UngdomenUngdomsperspektivet och vilken plan regeringen har för attfå med unga människor i det globala arbetet finns inte hellermed i regeringens skrivelse. Det är bra om ungdomar fårframföra sina åsikter. Men det räcker inte. Unga människormåste vara med och tillsammans med andra aktörerformulera dagens och framtidens svenska FN-politik. FN:sungdomsårtionde avslutades vid det senaste sammanträdetmed generalförsamlingen varvid man även antog ettungdomsprogram. Då företräddes den aven ungdomsdelegat. Anförandet var både sakligt och välframfört. Reaktionerna blev oerhört positiva från mångaandra länder. Därför är det förvånande attungdomsperspektivet helt saknas i regeringens skrivelse. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om internationella transaktionsskatter i avsnittet Nyainkomstkällor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den demokratiska insynen i Världsbankensverksamhet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansieringen av fredsbevarandeinsatser,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en särskild MR-rapportör i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkrörelsernas delaktighet i FN:s verksamhet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ungdomens medverkan i FN-arbetet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om representation i FN:s säkerhetsråd,8.9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barnkonventionen,10.11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om internationella brottsdomstolar,12.13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att måste klargöra att svensk trupp intekommer att medverka i militära aktioner som inte har stöd i FN-beslut,14.15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tjänstetillsättningssystemet när det gäller atttillgodose behovet av såväl ökad kompetens som förbättradkvinnorepresentation inom FN,16.17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett ekonomiskt säkerhetsråd bör förberedas viasvenska initiativ inom FN-arbetet..11FStockholm den 14 november 1995Gudrun ()()()()()()()