mot · GI02Jo605 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningOm vi i ska vara trovärdiga i det internationellaarbetet med en bättre huhållning av de ytterst knappasötvattentillgångarna, måste vi få till stånd god hushållningmed och aktsamhet om sötvattnet i våra sjöar, vattendrag ochrullstensåsar. Tillgången till friskt sötvatten kommer att blien av de allvarligaste resursfrågorna för mänskligheten.Sverige har inte tagit tillräckligt ansvar för att säkraett uthålligt nyttjande av sötvattenresurser nationellt. Detsaknas samlade program som långsiktigt säkrartillgången på vatten av god kvalitet och som säkrarbiologiska värden knutna till vatten. Områden som är avriksintresse ur vattenförsörjningssynpunkt måste ges statussom sådana i naturresurslagen, NRL. Sådana riksintressenför vattenförsörjningen saknas . SGU,Geologiska Undersökning, måste ges tillräckligaresurser för ett nödvändigt karteringsarbete. är av grundvattentillgångarna kartlagda.Regeringens beslut att inte införa det förslag tillmiljöprogram för det konventionella jordbruket som denförra regeringen presenterade i EU-propositionen innebär attmöjligheterna för att komma tillrätta med övergödning av yt-och grundvatten allvarligt försämras.Kommunernas översiktsplaneringSåväl vattenkvantitet som vattenkvalitet påverkas somkonsekvens av samhällsplaneringen. Verksamheter sompågår i anslutning till vatten påverkar, både på kort och långsikt, förhållandena i vattensystemen. Dagens fysiskaplanering tar i liten utsträckning hänsyn till dessa aspekter.1987 fattade belut om en ny plan- och bygglag,PBL. genomgång av den första generationenöversiktsplaner (1992) visade då att få kommuner på ettsamlat sätt lyckats hantera vattenfrågorna i den översiktligaplaneringen. En svårighet vid arbetet med vattenskydd är attett sjö- eller annat vattensystem kan omfatta flera kommuneroch ibland flera län. Samverkan mellan kommuner och länmåste därför utvecklas.Boverket arbetar med att få fram råd ochrekommendationer, både vad gäller översikts- ochdetaljplanearbete, för att hjälpa kommunerna till en bättreplanering.DricksvattentäkterEtt annat problem i kommunerna är ett bristfälligt skydd avdricksvattentäkter. Av de drygt 4000 kommunala och privataanläggningar för vattenförsörjning som finns har endastcirka skyddsområde och skyddsföreskrifter. Settendast till kommunala vattentäkter blir siffran bättre, av dessa har skydd. Våra dricksvattentillgångarhar alltså generellt sett ett dåligt skydd. Detta gäller bådevattentäkter som nyttjas och inte minst sådana som kanvara av betydelse . Arbetet med att skyddadricksvattentillgångarna måste bli mer offensivt.SGU -- inventeringSGU, geologiska undersökning, måste gestillräckliga resurser för att ett grundläggandekarteringsarbete ska kunna genomföras inom ett rimligttidsperspektiv. Detta gäller inte minst grundvattenkartering.Idag sorterar SGU som myndighet underNäringsdepartementet. Anledningen är den koppling somfinns mellan , gruvindustrin ochkartering av brytvärda mineraler. Huvudparten av SGU:sarbete handlar emellertid om inventering avgrusförekomster, kartering av berggrund och jordarter samthydrogeologiska undersökningar. Långt mer logiskt voredärför att huvudmannaskapet för SGU ändras. SGU börsortera under Miljödepartementet.Stora problem i södra och kommunerI många delar av södra och är bristen pådricksvatten akut. Särskilt problematisk är situationen isödra kustkommuner. Många av de klarvattensjöarsom togs i bruk har blivit brunvattensjöar.Andra problem är förändringar avplanktonsammansättningen till följd av miljöpåverkan, vilkai vissa fall inneburit allvarlig försämring avråvattenkvaliteten. Otillräckliga tillgångar igrundvattenmagasin är ytterligare ett problem vissakommuner brottas med. Bristsituationen och kostnaderna föratt komma tillrätta med dem är så omfattande att det är starktmotiverat att ta ett helhetsgrepp på problematiken.Kommunerna arbetar utan någon större samordning föratt lösa sina kommunspecifika problem. Det är angeläget attfå till stånd en samplanering mellan kommunerna, och fråncentralt håll erbjuda stöd till kommunerna så att de mestmiljö- och kostnadseffektiva lösningarna kan väljas.Våra största vattentäkterI våra största vattentäkter , och Vänernfinns viktiga och livligt trafikerade sjöfartsleder där storamängder farligt gods fraktas. Även miljöfarliga transporterpå land är ett hot mot viktiga dricksvattentillgångar. Mångaav de stora transportlederna går genom skyddsområden förvattentäkter och till dessa vägar hänvisas ofta transporternaav farligt gods, via de lokala trafikföreskrifterna.De områden som är av riksintresse urvattenförsörjningssynpunkt måste ges status som sådana iNRL. Sådana riksintressen för vattenförsörjningen saknasför närvarande. Riksintressen för vattenförsörjningen måsteges särskilt starkt skydd. För sjöfarten på , Vätternoch måste kraven skärpas avsevärt. Det börexempelvis krävas dubbelskrov för att få trafikera dessavatten. För farligt gods till lands måste ett ledningssystemupprättas.En parlamentarisk vattenutredning nödvändigEn parlamentarisk utredning med uppgift att utreda hurhoten mot grund- och ytvatten ska undanröjas och hur våradricksvattentillgångar kan säkras långsiktigt är nödvändig.Bristsituationen i och åtgärder för att kommatillrätta med denna bör vara en angelägen uppgift för ensådan utredning. Riksintressen för vattenförsörjningen ochhur skyddet av dessa bör utformas bör fastställas.Utredningen bör vidare få i uppgift att se över hurvattensparandet kan öka med hjälp av ekonomiska styrmedeloch hur ska kunna följa upp EU:s vattendirektiv.Kretsloppsbaserade toaletter -- en knytning mellan stadoch landsbygdEtt gammalt, och i många delar dåligt underhålletavloppsvattenledningsnät, har under det senaste decennietlett till flera smittspridningstillfällen och sjukdomsutbrott.Detta då avloppsvatten förorenat dricksvatten. Det är dags attinse att dagens föråldrade va-nät måste ersättas med ett nyttkretsloppsbaserat toalettsystem. Sopnedkastet ochvattentoaletten är uttryck för samma mänskliga beteende: attskicka det obehagliga utom synhåll!I dag slösas det både på rent dricksvatten och på näringeni människans urin och fekalier. De drygt kväveoch fosfor som finns i detta nyttjas dåligt. Samtidigthar vi den paradoxala situationen att avloppsvatten måsterenas till mycket stor kostnad innan vattnet hamnar iÖstersjön eller . Vissa kommuner går före.I exempelvis på kommervattentoaletten att vara helt förbjuden i allnybebyggelse.Finns politisk vilja?Om den politiska viljan finns att på bred front införa ettkretsloppsbaserat avloppssystem, så kan det få avgörandebetydelse för utvecklingen av ekologiskt lantbruk i Sverige.Ca 80--av kvävet och av fosforn somfinns i toalettavfallet följer med urinen ur människokroppenoch kan, om urinen hanteras och lagras rätt, återföras tilljordbruksmarken och ge en bra gödslingseffekt påspannmålsgrödan. För ekologisk spannmålsodling är detoftast ett stort problem att få växtnäringsämnena tillgängligaför plantorna . Stallgödsel eller gröngödslingär det som normalt används i ekologisk odling, men det ärväldigt svårt att styra frigörelsen av växtnäringsämnena fråndenna typ av gödsel så att spannmålsplantorna kan ta uppdessa till den tidpunkt då plantan behöver störst tillgång försin utveckling.Humanurin skulle kunna vara den nyckel som denekologiska odlingen behöver för att ge bra odlingsresultateftersom framförallt kvävet är direkt tillgängligt för plantanvid nedmyllningen av urinen.Detta avloppssystem skulle då på ett naturligt sätt knytaihop jordbruket med stadens invånare eftersom det skulleligga ett stort ansvar hos alla livsmedelskonsumenter attavföringen hamnar på rätt ställe. Jordbrukarna skulle kunnaförse konsumenterna med ekologiskt producerade livsmedeltill vettiga priser mot att stadens invånare genomkommunens försorg bygger upp ett system där humanurinåterförs till åkermarken.De mångmiljardbelopp som satsas ute i de kustnärakommunerna på att införa teknik för kvävereduktion ibefintliga reningsverk för att minska utsläppen av kväve tillÖstersjön, och , bordeistället investeras på dessa nya kretsloppsbaseradetoalettsystem som faktiskt skulle kunna medföra attjordbrukare och livsmedelskonsumenter kommer närmarevarandra för ett ömsesidigt beroende.Till skillnad från det ställningskrig mellan konsumenteroch livsmedelsproducenter vissa i debatten kring mat--odling--priser--etc försöker blåsa upp, menarkristdemokraterna att det istället är angeläget att bygga broar.En konstruktiv debatt är nödvändig kring dessa frågor, meni en rad avgörande frågor, såsom intresset att få framkvalitativa och hälsosamma livsmedel producerade i ettmiljö- och djurvänligt jordbruk, är huvuddelen av bådekonsumenterna och livsmedelsproducenterna eniga. Dennautveckling måste understödjas -- inte stjälpas!Bästa tillgängliga teknik ska användasEn av principerna för ett uthålligt samhälle är att bästatillgängliga teknik ska användas. Därför bör krav ställas påatt snålspolande toaletter bör väljas vid ny- och ombyggnad.Detta bör särskilt beaktas vid beviljande av bidrag,exempelvis ROT-bidrag (reparation, ombyggnad ochtillbyggnad).Jordbrukets påverkan på yt- och grundvattenNärsaltläckage från jordbruksmark är en av de störstapåverkansfaktorerna på yt- och grundvatten. För höganitrathalter i brunnsvatten kan skada människan, särskiltbarn. Cirka 100 000 personer uppskattas dricka vatten medhöga nitrathalter idag.Närsalter hamnar till syvende og sidst i våra hav.Övergödning är den allvarligaste miljöbelastningen påÖstersjön och Västerhavet.Det förslag till miljöersättningsprogram för jordbruketsom den förra regeringen presenterade i EU-propositionen(1994/95:19) innehåll ett delprogram för hur man skullekomma tillrätta med närsaltläckage inom det konventionellajordbruket. Med tanke på att den nuvarande regeringen redani regeringsdeklarationen lovade prioritera satsningar påÖstersjöns miljö, är det ytterst märkligt att man beslutat attslopa ett sådant miljöprogram för jordbruket.Naturvårdsverkets rollKretsloppsutvecklingen i kommunerna måste få stöd påhögre nivå. Stad/landsbygdsforskning måste intensifieras,likaså forskning och utveckling av kretsloppstoaletter ochinfrastrukturer kring dessa, såsom apparat för uppsamling,transport, behandling och nyttiggörande av toalettavfallet.Ett problem är att man vid forskningsprojekt som tarett helhetsgrepp på dessa frågor måste vända sig till 7--8instanser för att få forskningsanslag. För att komma förbidetta hinder måste ges ett överordnat ochsamlat ansvar för denna typ av forskning.Vattenfrågorna och EUFör våra sjöar, vattendrag och grundvatten utgörförsurning, nedfall av kvicksilver och övergödning allvarligahot. En stor del av föroreningarna har sitt ursprung i EU-länder. Som medlem i EU är det angeläget att arbetarför skärpningar av . Bland annat är detangeläget att driva kravet om en skärpning av EU:sförbränningsdirektiv. En skärpning av detta skulle innebäraen kraftigt minskad belastning av försurande utsläpp överSkandinavien.EU:s vattendirektivSverige införlivade i svensk rätt vissa av EU:svattendirektiv i och med . Dessa reglerarstandard på råvatten, ''kranvatten'' och provtagning påvatten för livsmedelskonsumtion. Nödvändiga förändringarhar införts i och med en revidering av vattenkungörelsen.Sverige har dock ännu inte införlivat direktivet om skydd förgrundvatten (80/68/EEG) och direktivet som reglerar utsläppav vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö(76/464/EEG). Det står tämligen klart att det inte räcker medjusteringar i vattenkungörelsen för att leva upp till kraven idirektiven. Justeringar behöver också i ske i annanlagstiftning som hanterar vattenfrågorna, inte minstmiljöskyddslagen som systematiskt och bättre reglerarvattenskyddsfrågor.Förändringar av samtliga direktiv på vattenområdet är nupå gång inom EU. Kommissionen lämnade en redovisningtill ett möte om vilka förenklingar ochskärpningar som genomförts eller är på gång. Målet är att fådirektiven att stå i överensstämmelse med nödvändigakvalitets- och hälsokrav som medlemsstaterna fårfrihet att om de så önskar lägga till ytterligare villkor. De tredirektiv införlivat kommer ev. att göras om till ettsamlat direktiv, medan ett direktiv ska fastslå nödvändigekologisk kvalitet på ytvatten, och ett annat ange regler förhantering av färskvatten och skydd av grundvatten motförorening av vissa farliga substanser. Ytterligare direktivblir ett som anger riktlinjer för hantering av avfallsvatten ochett om skydd av vattentäkter mot förorening av nitrater frånjordbruket.Förändringarna av vattendirektiven har orsakat en starkdebatt inom EU. Cirka 10.0000 skrivelser har inkommit tillEU-kommissionen med anledning av förslaget till ändring avstandarderna för dricksvatten. En rädsla finns för attrevideringen kommer att innebära en sänkning avgränsvärdena på giftiga ämnen i dricksvatten.Kommissionen gick ut med ett uttalande föratt dementera sådana påståenden i debatten. ska sommedlem i EU medverka till att strängast möjliga regler blirfallet vid slutjusteringen av vattendirektiven. I vissa fallkommer att få skärpa sitt inhemska arbete för att levaupp till EU:s direktiv. Det gäller inte minst kraven på råvattenämnat till dricksvattenkonsumtion och EU:sgrundvattendirektiv.MiljökvalitetsnormerI och med att förhoppningsvis får en ny samladmiljölagstiftning, kommer ett nytt arbetsinstrument,miljökvalitetsnormer (MKN), att införas i miljöarbetet.MKN ska fastställas vetenskapligt och utgå från vad naturentål av belastningar. Om gränsvärden överskrids förföroreningar i exempelvis yt- och grundvatten, skakommunen eller länet vara skyldig/t att upprätta ett programför att minska belastningen ner till den ''kritiska nivån''.Miljökvalitetsnormer införs bl.a. som en anpassning tillEU-rätten och för att underlätta införlivandet avgemensamma normer och kvalitetskrav på den gemensammamiljön. Det är angeläget att miljökvalitetsnormerna blir etteffektivt arbetsinstrument. Det måste exempelvis varamöjligt att ådöma exempelvis böter etc vid brott motåtgärdsprogram upprättade för att nå miljökvalitetsmål.Perspektivet nord--sydVid för Miljö och Utveckling i deJaneiro 1992 förband sig i-länderna att arbeta för detbärkraftiga samhället. I-länderna åtog sig att stå för desärskilda kostnader som är förknippade med utvecklandet avresurssnåla tekniker och uthållig fysisk planering.Tillräckliga resurser tekniskt ocn monetärt måste dessutomöverföras till för att bekämpa fattigdom ochförbättra möjligheten till uthållig utveckling också i dessaländer.Sedan 1950 har världens vattenförbrukning tredubblats.Vattentillgången per capita är en tredjedel av vad denvar , eftersom ytterligare 1,8 miljarder människortillkommit. Framtidsbilden ser mörk ut om intehushållningen ökar. I flera regioner utgör den bristandetillgången till dricksvatten ett av de allvarligastekonflikthoten. Detta gäller exempelvis för Mellanöstern.Men flera andra länder t.ex. i lider av allvarlig''vattenstress'' (tillgången mindre än 1000kubikmeter/capita). Detta innebär att vattenbristen är så storatt den allvarligt hämmar livsmedelsproduktionen, denekonomiska utvecklingen och de naturliga ekosystemen.Samtidigt hävdar forskarna att hushållningspotentialen ärmycket stor -- i synnerhet inom jordbruket där 2/3 avvattenförbrukningen sker.En diskussion kring nödvändigheten av en globalvattenkonvention har funnits med sedan några år tillbaka.Senast vid aktualiserades frågan på nytt.Sverige bör som nation driva på internationellt förförverkligandet av en global vattenkonvention. De frågorsom i synnerhet skulle behöva ett på internationell nivårättsligt gällande dokument är:vattenområden som delas av stater,grundvattenfrågor,nyttjande av ändliga grundvattentillgångar samt en strategiför arida (torra) och semiarida (halvtorra) områden,instrument för ett effektivt globalt samarbete för att få tillstånd spridning av teknik och kunnande för effektivtvattennyttjande.Ambitionsnivån får inte sänkas vad gäller biståndsinsatseri . Biståndsnivån måste ligga kvar på minst dagensnivå och successivt höjas. Stor vikt ska läggas på att hjälpa till hållbara lösningar för dricksvattenförsörjning ochsanitet. Det kan då konstateras att ett införande i stor skalaav västvärldens VVS-teknik vore förödande. De måste redanfrån början nyttja den moderna framtids- ochkretsloppsanpassade teknik som i-länderna i allt väsentligtkommer att behöva ställa om till. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en parlamentarisk utredningbör tillsättas med syfte att göra en total och samlad analysav hur en långsiktigt bärkraftig dricksvattenförsörjning kansäkras,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att områden som är av riksintressefrån vattenförsörjningssynpunkt bör ges status som sådana inaturresurslagen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på dubbelskrov för fartygsom trafikerar våra stora insjöar,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökat anslag tillkretsloppsforskning samt om att bör ges ettövergripande ansvar för att samordna och kanaliseraforskning och utveckling av alternativa va-lösningar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att snålspolande toaletter skallväljas vid ny- och ombyggnad,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i EU medverka tillstrikta direktiv på vattenområdet samt arbeta för att få tillstånd en skärpning av EU:s förbränningsdirektiv,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att i FN verkarför inrättandet av en global vattenkonvention.