mot · GI02A445 · 1995-01-25 00:00:00 — Regionalpolitiska insatser i m.m. Regionalpolitiken i har infasats i Europeiskaunionens. Villkoren för de svenska skogslänen bestäms iökande grad av EU:s politiska elit. Det pågår en stor aktiviteti kommuner i samarbete med föratt tillgodogöra sig medel från . Men detsaknas en djupare analys av hur EU:s regionalpolitik,avreglering av verksamheter, bolagisering och privatiseringav samhällsfunktioner samt åtstramning av offentligverksamhet påverkar den regionala balansen.Förändringen i skatteutjämningssystemet som aviserats ibetänkande från beredningen för statsbidrag och utjämningi kommunsektorn SOU 1994:144 ''Utjämning av kostnaderoch intäkter i kommuner och landsting'' kommer att särskiltdrabba glesbygdens och kommuner. Ettdråpslag som på inget sätt kommer att kunna uppvägas av demedel som Norrbottenskommunerna eventuellt kan erhållafrån EU:s s.k. mål 6-medel.Glesbygdens problemNedläggning av skolor och åtstramning av service forsätteri glesbygden. De hårda sparvillkoren drabbar kommunernatrots allt tal om att denna sektor är fredad. Särskilt hårtdrabbas glesbygden eftersom den offentliga sektorn harstörre andel sysselsatta där. Glesbygden har problem när detgäller demografisk utveckling; ett växande antal män och ettminskande antal kvinnor, som den kvarvarandebefolkningens medelålder ökar. Detta innebär att kvinnorsmöjligheter till utbildning, arbete och fritid kraftigt måsteutvecklas om kvinnorna skall förmås att stanna. Det ökandekvinnounderskottet minskar ju männens möjlighet att levakvar, arbeta och verka. Glesbygdens fortsatta överlevnad ärhelt beroende av om förutsättningar finns för kvinnor attstanna kvar dvs. om det kommer att finnas möjligheter förkvinnor att utbilda sig, att kunna försörja sig och om detkommer att ges utrymme för en i övrigt kvinnovänlig kultur.Processen med bolagisering och avreglering avverksamhet hos , Posten, SJ, ochDomänverket minskar möjligheterna att påverkaglesbygdens villkor med politiska beslut. Försämring avservice och avskedanden av statligt anställd personal drabbarglesbygden hårt.Avregleringen av inrikesflyget leder till att mindrelönsamma linjer till inland slås ut. Statensjärnvägar planerar att lägga ned godsterminaler som kommeratt slå hårt mot näringslivet i inland.För inland och glesbygden är skogsbruket ochsåg- och träindustrin av stor betydelse. En ny strategi för attta till vara skogsråvaran måste utvecklas. En kraftig satsningpå forskning och utveckling för att möjliggöra en ny typ avvidareförädling av skogsråvaran i inlandet är ennödvändighet. En möjlighet är att utveckla metoderna attanvända cellulosan, hemicellulosan och ligninet som bas förframställning av kolväten. Dessa kan blandas ifordonsbränsle eller användas på annat sätt och det skullekunna bli ett steg mot det s.k. kretsloppssamhället.Stål- och gruvnäringen måste förnyas mot långsiktigthållbara lösningar. De miljöfarliga utsläppen måstebegränsas. En framförhållning bör finnas när det gällermineralprospektering för att trygga en långsiktigsysselsättning i Malmfälten. En särskild motion ommineralprospektering är inlämnad.Sammanfattningsvis är alltså hoten mot glesbygdenmånga. En ny kraftfull regionalpolitik måste därförutvecklas. Helhetssynen måste vara vägledande. Detnationella ansvaret för regionalpolitiken kan aldrig ersättasav EU:s regionalpolitik. Ett mål om regional balans bör ingåsom en del av en genomtänkt och uthållig ekonomisk politik.Norrbotten idagNorrbotten plågas av en hög arbetslöshet. Tusentals jobbhar försvunnit inom basnäringarna, verkstads- ochbyggnadsindustrin. investeringar är dock enljuspunkt. Den offentliga sektorn, som tidigare kunnat ökasin arbetskraft , tvingas nu minska snabbare ännågon annan sektor i samhället. Allt detta i bjärt kontrast tillatt per sysselsatt bidrar i genomsnitt med 31 200kronor i nettoexportvärde mer än vad riksgenomsnittet ger.En viktig komponent i regionalpolitiken är att ha brakommunikationer. Däri ingår godstransporter på järnväg.Två godsterminaler som hotas av nedläggning finns iMorjärv och i . Det är en klar miljömässig fördel attså stor andel som möjligt av godstransporterna sker påjärnväg. I lastas timmer och trävaror från stora delarav . Denna hantering riskerar nu att få ta enomväg på landsväg via . I har flera avortens företag anpassat sig till de transportfördelar somjärnvägen har. Om godsterminalerna läggs ned innebär detökade transportkostnader. Dessutom tillkommer längreleveranstider då godset måste ta omvägar. Omvägar somtillsammans med ökade transportkostnader försämrarinlandsföretagens konkurrensmöjligheter.Regionalpolitiska skäl talar för att tulldirektionen placerasi . behöver få en regionalpolitisksatsning för att klara EU-anpassning ochpersonalminskning. Ett s k sambruksprojekt genom att inrätta ettsamhällsservicekontor som tar tillvara den lilla ortensfördelar förordas.Infrastrukturprogram för länNorrbotten har en lång rad angelägna infrastrukturprojektsom behöver genomföras som statliga verk, myndigheter ochkommuner i länet inventerat. En hel del av dessa är möjligaav genomföra inom ramen för beredskapsobjekt. som , , kommuner och länstyrelsenhar redovisat en rad projekt som eller inom ensnar framtid kan startas. Fortsatt upprustning av järnvägen ärnödvändig inte minst för att industrins godstransporter skafungera.En kombiterminal i skulle efter en snabbprospektering kunna börja byggas. Haparandabanan börhållas i trafikerbart skick tills ett beslut om ochNorrbotniabanan är fattat, resterande medel bör tillskjutastill Haparandabanan. Ett principbeslut om ochbeslut om förprojektering bör fattas. Regeringen börockså använda alla kanaler för att verka för att Sallabanankommer till stånd så att järnvägsförbindelsen från Murmansktill det skandinaviska järnvägsnätet kan förbättras.Omaxlingsstationen i måste också komma tillstånd. En ny industrijärnväg mellan och kunna kraftigt förenkla malmtransporterna ochbyggas som beredskapsarbete.Norrbottens läns stora yta reser behov av särskildaanstängningar för att tele- och datakommunikation skafungera i länet, speciellt för inlandet och östra utbyggnad av AXE-systemet måste påskyndasoch slutföras.I infrastruktursatsningar ingår även att underhållalandsvägssystemet. Målsättningen måste vara attvägkapitalet inte slits ned.För att underlätta kommuns förbindelser medomvärlden bör en landningsbana vid Mommankangarskomma till stånd. Ytterligare upphandling av flygtrafik medflygplatser i inland bör ske.Offentlig sektorEn viktig uppgift för offentlig verksamhet är attåstadkomma regional utjämning, så att även glesbygd kan fåen rimlig social och kulturell service. Statsbidrag utjämnarskillnader mellan kommuner, enhetliga taxor ger alla rätt tilltele, post och annan samhällsviktig service. Medavregleringar blir bara de vinstgivande delarna av landetintressanta. I glesbygden tvingas man betala mer för mindreservice. Detta har norrbottningen redan fått kännas vid närtaxorna höjs, postkontor läggs ned, anställda avskedas ochstatsbidragen till kommunerna minskar. En stark offentligsektor är den bästa regionalpolitiska åtgärden för att helalandet ska leva. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att konsekvensernagranskas i en särskild utredning av hur EU:s regionalpolitik,bolagisering, avreglering och åtstramning av offentligverksamhet påverkar den regionala balansen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsningar på infrastrukturen iNorrbottens län där man särskilt beaktar kvinnorsmöjligheter till utbildning, liv och arbete,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en omaxlingsstation iHaparanda,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att godsterminalerna i Morjärvoch behövs för att ge näringslivet miljövänliga ochkostnadseffektiva godstransporter,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en tulldirektion i ochett samhällsservicekontor i ,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett regionalpolitiskt perspektiv iett nytt skatteutjämningssystem mellan landetskommuner.3