mot · GI02Ub905 · 1995-01-25 00:00:00 — de Gröna anser att skolan skall vara en skolaför alla, där barn med olika förutsättningar, från olika miljöeroch med olika religionsinriktningar fostras till att levatillsammans och ha respekt för varandras egenart.Skolan skall vara en arbetsplats dit alla går med glädje, därdet är en lust att lära och arbeta och där alla känner ansvarför varandra och för verksamheten. Skolan är landets störstaarbetsplats. Eftersom barn arbetar där är det viktigt att ställasärskilt höga krav på skolans arbetsmiljö, både den fysiskaoch den psykosociala.Utbildningen skall utgå från en medveten kunskapssyn.Miljöpartiet förkastar föreställningen om ''objektivkunskap''. All kunskap och all undervisning rymmervärderingar och därmed ett mått av subjektivitet. Devärderingar skolan står för ska vara öppet redovisade, kunnaifrågasättas och tåla denna prövning. Eleverna ska lära sigatt själva söka kunskap på ett obundet, kreativt sätt.En demokratisk grundsyn som utgår från att människan tillsin natur är aktiv och vill vara deltagande ska enligtMiljöpartiets uppfattning prägla all utbildning. För attöverleva som art på jorden och rätt skydda jordens mångalivsformer inför kommande generationer måste människanutveckla en ekologisk förståelse. Det räcker inte bara attkänna till. Vi måste också förstå och respektera naturenslagar och värdesätta livets mångfald och livsformer.Kunskap om och vördnad för livet i ett brett ekologisktperspektiv är en väsentlig del av det som eleverna skall bäramed sig från skolan. Vi måste också förstå vår kulturellasärart och de historiska skeenden som format vårt och andramänniskors olika samhällen. Barnen behöver insikt i sinegen historia och vetskap om att de är med och formarframtiden. Ett brett och medmänskligt perspektiv påomvärlden är viktigt om denna framtid ska bli fredlig.Förståelsen och respekten för andra folk och kulturer ärlivsviktig. Idén om jämställdhet mellan könen måsteförankras . Som individer behöver barnen tycka om sigsjälva sådana de är. Barn som är starka och trygga i sig självavågar också ge av sig själva. Ett medmänskligt perspektiv påomvärlden blir då möjligt.Miljöpartiet anser att undervisningen ska bygga på enhelhetssyn där människan betraktas som en medvarelse i detstora ekologiska samspelet. Detta skall gälla alla skolformer,från förskola till högskola och annan vuxenutbildning.Kunskap och färdighet, teori och praktik är lika viktiga i ensådan process. Eleverna skall uppmuntras att använda ochutveckla sin tankeförmåga, sina känslor, sin vilja, sinhandlingskraft och sin fantasi.Undervisningen skall vara en växelverkan mellan teori ochpraktik och ge eleven kunskaper som är förankrade iverkligheten. Det estetiska och konstnärliga skall ingå somen naturlig del i arbetet och användas som uttrycksmedel ochkunskapskälla av alla elever. Olika elever har olika förmågaoch arbetstakt inom olika områden. Undervisningen skall sålångt möjligt anpassas efter individens egen förmåga ochläggning.Skolans arbetsformer skall genomsyras av ettdemokratiskt synsätt, med stort elevinflytande. Kritiskttänkande, analys och problemlösning skall ingå i allaundervisningsmoment. Vidare måste freds- ochmiljöundervisning såväl som undervisning i konfliktlösningoch samlevnad, ges ökad vikt och större utrymme igrundskolan och gymnasiet.Utbildningen i har genomgått stora förändringarunder . Förändringarna gäller alla nivåer iutbildningssystemet. Förskolan skall enligt den nyabarnomsorgslagen vara öppen för alla. Sexårsverksamhetenhar fått nya former och möjligheterna för sexåringar att börjai har ändrats. Den pedagogiska verksamhetenvid förskolorna har fått en tydligare knytning tillgrundskolans lågstadium med förberedande pedagogiskainslag som obligatorium.Skolplaner, kursplaner och timplaner för ärnya och lika genomgripande förändringar har skett inomgymnasieskolan. Universitet och högskolor arbetar efter nyastudieplaner med ändrat linjesystem och ett helt nyttresursfördelningssystem har genomförts. Vuxenutbildningenhar omorganiserats på ett genomgripande sätt. Så har t.ex.Komvux inordnats i gymnasieskolans organisation. Olikaformer av korttidsutbildning för arbetslösa har tillkommit.Förskolan, och gymnasieskolan har 1992 --1994 drabbats av hastigt påkomna, illa genomtänktanedskärningar som motiverats av brist på pengar i kommuneroch stat. Detta har bidragit till att personal avskedats underformer som inneburit ytterligare svårigheter i en redanomtumlad verksamhet.Samhällets utveckling tillåter inte att det långsiktigaarbetet skjuts . Det svenska utbildningsväsendethar ansvaret för att kommande generation kan rätt tacklasvårigheterna och rätt utnyttja möjligheterna. Miljöpartietönskar därför att det som framförs i det inledande avsnittetom skolans allmänna målsättning i motionen skallgenomsyra hela verksamheten i våra skolor.1. FörskolanKommunerna har skyldighet att bygga ut barnomsorgen tillfull behovstäckning. har många kommuner, medhänvisning till den svaga ekonomin, kraftigt skurit nerresurserna inom barnomsorgen. I vissa kommuner harnedskärningarna varit så kraftiga att kvaliteten blivit lidande.Antalet barn per förskollärare har ökat över vad som kananses betryggande. Det finns, som påpekat,risk för att barn tagit skada på grund avkvalitetssänkningarna inom barnomsorgen i vissakommuner. har i en undersökning påtalatallvarliga brister i såväl förskolan som , vilkaframför allt drabbar de svagare eleverna.Den ekonomiska situationen är sådan att mångakommuner med gällande förutsättningar inte kan bygga utbarnomsorgen så som barnomsorgslagen kräver utan attkvaliteten blir allvarligt försämrad. Risken är stor attkommunerna med hänvisning till den dåliga ekonominfortsätter på den inslagna vägen och låter de minsta barnen fåde största känningarna av prutningarna inom den offentligasektorn. accepterar inte en politik som integaranterar trygga och goda villkor för barnen i våraförskolor. Vi skall inte pruta på kvaliteten i barnomsorgen. mån nedskärningar inom denna sektor skall göras såmåste de åtföljas av en motsvarande ökning i den informellasektorn så att kvaliteten kan bibehållas.Fristående förskolor i föräldraregi har redan tagit steg idenna riktning. Vid så kallade föräldraaktiva förskolor utförföräldrarna själva vissa arbetsuppgifter (städning, inköp,vissa enklare reparationer, matlagning, etc) och kan därmedhålla en god kvalitet i den pedagogiska verksamheten(förskollärarnas arbete) trots att föräldrakooperativen oftahar lägre bidrag från kommunen än vad motsvarandekommunala förskolor har. Vid förskolor där föräldrarna utförrelativt stora insatser (/vecka) är vinsternaså stora att avgifterna, trots lägre bidrag, kan hållas lägre änvid de kommunala förskolorna.1.1 Föräldraaktivitet och ändrad skattelagstiftningI många kommuner gör man bedömningen att detekonomiska läget är så kärvt att valet står mellan att inteuppfylla kravet på fullt utbyggd barnomsorg och att byggaut men då med lägre kostnad per barn, vilket somregel betyder sänkt standard. En lösning är att ge föräldrarnaen möjlighet att genom egna insatser möjliggöra enutbyggnad av barnomsorgen men med bibehållen kvalitet.För att ge föräldrarna vid de kommunala förskolorna sammamöjlighet som föräldrakooperativen redan har, så måste nugällande skattelagstiftning ändras så att den ekonomiskavinsten av föräldrarnas insatser inte beskattas som lön förarbete eller betraktas som skattepliktig förmån.Vi föreslår därför en ändring i skattelagstiftningen så attvärdet av föräldrars arbete vid alla former av föräldraaktivaförskolor undantages från beskattning. En sådan förändringskulle medföra så stora fördelar att även med relativtblygsamma föräldrainsatser skulle kommunen få lägrekostnad per barn, föräldern minskad barnomsorgstaxa ochbarnen väsentligt förbättrad barnomsorg.1.2 Föräldraaktivitet och förskollärarutbildningAtt arbeta som förskollärare (eller barnskötare) vid enföräldraaktiv förskola innebär en något annorlundalärarsituation än den som råder vid en vanlig kommunalförskola. Rätt skött innebär denna situation stora positivainslag genom närmare kontakt mellan föräldrar och personal,snabb respons från föräldrar och barn vid olika pedagogiskaoch praktiska åtgärder vid förskolan, etc. Det finns dock skälatt uppmärksamma detta nya inslag i förskollärarnasverksamhet. I förskollärarutbildningen bör den nya situation,som samarbetet med föräldrar innebär, behandlas så attförskolläraren rätt kan utnyttja den nya pedagogiskasituationen till barnens bästa.1.3 Nya krav på förskollärarnas metodikutbildningUnder senare år har förskolans verksamhet på olika sättknutits till . Den pedagogiska inriktningen harspeciellt i fem- och sexårsverksamheten fokuserats pågrundskolans första år. Förskolan är målmedvetetförberedande för . Förskolans pedagogiskaarbetsuppgifter har därmed också ändrat karaktär. Så vet vit.ex. att systematiska språklekar i förskolan kanväsentligt reducera senare problem med läs- ochskrivsvårigheter i . Genom att förskollärare fårtid att göra regelbundna, systematiska observationer kanockså varje barns utveckling följas. Dessa nya inslag ochmöjligheter i förskollärarens pedagogiska arbete skalluppmärksammas i lärarutbildningen. Så bör t.ex.kunskaperna i förberedande språkträning för att minskaproblemet med dyslexi i ges iförskollärarutbildningen. Kunskaper och färdig-heter iobservationsteknik och kopplingen mellan dessaobservationer och åtgärdsprogram i det dagliga arbetet börstärkas (inklusive träning i effektiva utvecklingssamtal medföräldrar).1.4 Förskolan -- en integrerad del i utbildningssystemetSexårsverksamheten och den förberedande verksamhetenför femåringar som skall börja skolan är enviktig del i förskolans verksamhet. Förskolans helapedagogik har på ett annat sätt än tidigare siktet inställt påfortsättningen i . Genom att förskolan numerahar en så tydlig pedagogisk uppgift bör skolplaner förverksamheten tas fram så att förberedelserna förgrundskolans arbete synliggörs och lättare kan utvecklas.Ansvaret för detta bör läggas på enskilda kommuner och enförskoleplan skulle med fördel kunna ingå som en del i denskolplan som varje kommun skall ha för den kommunalaskolan. bör därvid ha det övergripande ansvaretoch bland annat ge kommunerna vägledning i vad enförskoleplan skall innehålla. bör också ha detövergripande ansvaret för tillsynen av förskolanspedagogiska verksamhet. Ansvaret för den direkta tillsynenskall ligga på kommunerna.2. GrundskolanGrundskolan har fått ändradearbetsdirektiv i en rad olika hänseenden, från nya skolplaner,kursplaner och krav på lokala arbets-planer till nyorganisation och nytt huvudmannaskap. Även om det ärlockande att återföra en del av det förändrade till enorganisationsform med en tydligare fokusering på detpedagogiska arbetet så bör man avstå . Det skolanframförallt behöver är arbetsro.De redan beslutade förändringarna måste få sättas i verketoch utvärderas i lugn takt. De förändringar som är påkalladeär i huvudsak sådana åtgärder som krävs med hänsyn till denedskärningar som skett i skolans resurser. På några punkterbehövs åtgärder så att elevernas trygghet och rätt till adekvathjälp kan garanteras.2.1 Specialundervisning för elever med specifika läs- ochskrivsvårigheterNedskärningarna i har medfört större klassermen också mindre antal speciallärare, fritidspedagoger,skolvärdinnor, skolsköterskor etc. Det är i denna situationviktigt att tydliga direktiv utarbetas av om hurtillgången på t.ex. speciallärare för elever med specifika läs-och skrivsvårigheter skall vara. bör också tillseatt tillgången på lämpligt övningsmaterial, text-talböcker,datorprogrammerade övningsuppgifter etc. finns tillgängligt,t.ex. genom samverkan med eller förlag med erfarenhetav liknande material. Likaså bör kunna medverkatill att lämpliga diagnosinstrument finns att tillgå i landet.2.2 Utbildning av speciallärare och lärare i ispeciell metodik för träning och undervisning av elever medspecifika läs- och skrivsvårigheterI utbildningen av speciallärare måste kunskap om dyslexioch metodik för dyslexibehandling få en framskjuten plats.Ytterst få speciallärare har tillräckliga kunskaper för atträtt omhänderta elever med läs- och skrivsvårigheter. Äveni den ordinarie lärarutbildningen måste läs- ochskrivsvårigheter behandlas mer omsorgsfullt. Man räknarmed att av barnen har specifika läs- ochskrivsvårigheter. Det innebär att ca 100 000 barn skall tas omhand och få en adekvat hjälp så att de inte lämnar skolan medett livslångt handikapp med stora psykosocialakonsekvenser. För att påskynda möjligheterna att få adekvathjälp till dessa elever bör fortbildning anordnas för despeciallärare som redan arbetar i . Kortareinformationskurser bör också ges för låg- ochmellanstadielärare.2.3 Utveckla hemspråksundervisningen i grundskolanHemspråksundervisning för invandrarbarn är en fråga omrätt till egen identitet och möjligheter att med bibehållensjälvkänsla och trygghet kunna växa in i det svenskasamhället. Elever med ett visst hemspråk är ofta utspridda påolika skolor och i olika klasser, det är svårt att finnakompetenta hemspråkslärare, det är svårt att samordnascheman på ett praktiskt sätt med undervisning i andraämnen, etc. Dessa svårigheter får inte leda till att man bristeri verksamhetens kvalitet. Kravet på godhemspråksundervisning får inte svikas med hänvisning tillsvårigheter som faktiskt går att övervinna med rimligainsatser och god planering.När skolan drabbas av sparkrav på grund av kommunernasförsämrade ekonomi så är det stor risk att justhemspråksundervisningen drabbas extra hårt. Miljöpartietvill särskilt framhålla att minoritetsgruppers rätt tillhemspråksundervisning skall skyddas. En viktigförutsättning är naturligtvis tillgången på godahemspråkslärare. Hemspråkslärare skall ha godlärarutbildning och erbjudas möjlighet till lärarutbildning iflera ämnen. Deras verksamhet skall inte särbehandlas vidskolan utan hemspråksläraren skall inordnas i kollegietsarbete och få en fastare plats i lärarlaget. De hemspråksläraresom nu är verksamma och inte har lärarutbildning skallerbjudas kvalificerad fortbildning. Skolledningen måsteansvara för att organisation och schemaläggning avhemspråksundervisning sker på samma sätt och med sammakrav på smidighet som ställs för övriga ämnen i skolan. Dettaställer stora krav på skolledningen-- att samordna mellanrektorsområden och ofta även över kommungränser.Hemspråksundervisning skall tydliggöras även för deelever som har svenska som modersmål så att alla vid skolanrätt förstår och kan värdesätta att hemspråksundervisning gesvid skolan. Detta fordrar medvetna insatser frånskolledningens sida. Risken finns annars att attityder mothemspråksundervisning uppstår som kan hämmastudielusten för dem som följer undervisningen och iolyckliga fall underblåsa främlingskap mellan olika grupperav elever. Svenska som andraspråk bör prioriteras. Möjlighettill kompletterande språkhjälp för elever som på grund avbrister i språkförståelse får svårigheter medkunskapsinhämtande i andra ämnen måste finnas för att intedessa elever skall löpa risken att sacka efter i studierna i enomfattning som senare kan vara svårt att ta igen.2.4 Åtgärder mot mobbningEn rad undersökningar har gjorts för att kartläggaförekomsten av mobbning i den svenska grundskolan.Resultaten är entydiga. 9--av barnen är mobbofferunder någon period och är mobbare. Det finnsca 100.000 elever i svenska skolor som är mobboffer.Undersökningarna visar också att i de flesta fall så vet varkenmobboffrets klasslärare eller föräldrar om att barnet är utsattför mobbning.Det är en grundläggande demokratisk rättighet för en elevatt kunna känna sig trygg i skolan och slippa bli föremål förövergrepp och förnedrande behandling. Ingen elev skall vararädd för att gå till skolan på grund av mobbning och ingenförälder skall behöva oroa sig för att hans eller hennes barnskall utsättas för något sådant. Ändå är det så att mobboffrenär en stor och av många skolor försummad elevgrupp, somgenomlever sin skoltid med ständig ångest, otrygghet ochdålig självkänsla. Nedvärderingen av det egna jaget bliribland så fullständig att självmord upplevs som endautvägen.Miljöpartiet föreslår att program mot mobbning (programför upptäckt av mobbning, åtgärder, uppföljning ochförebyggande av mobbning) skall finnas i funktion vid varjesvensk skola. Övergripande ansvar torde kunna tas avSkolverket.2.5 FritidsverksamhetenSkolbarnomsorg i form av fritidsverksamhet i anslutningtill skolan är en lagstadgad rättighet för barn t.o.m.årskurs 6. Detta motiveras naturligtvis av att det snarare ärregel än undantag, åtminstone i större städer och samhällen,att båda föräldrarna förvärvsarbetar. Barn skallinte behöva vara nyckelbarn. Fritidsverksamheten har ocksåstora och viktiga uppgifter i samarbetet med skolan.Fritidspedagogernas verksamhet är på många skolorintegrerade i klassrumsarbetet. Programmen på fritidskompletterar också ofta klassundervisningen genom olikaaktiviteter som är kopplade till aktuellaundervisningsmoment. Det är viktigt att skolorna inte avbesparingsskäl gör avkall på kvalitetskrav förfritidsverksamheten. Tillsynen över denna del i skolansverksamhet är illa organiserad. bör få tydligadirektiv om att skolbarnsomsorgen vid en skolasfritidsverksamhet faller inom tillsynsansvar.Fritidshemmens personal är en viktig vuxenkontakt förbarnen och kan för barn med sociala problem i familjen fåavgörande betydelse. Skolbarnomsorgen borde därför knytastill kommunernas ungdomsverksamhet vid fritidsgårdar ochungdomsgårdar. De fritidspedagoger som också deltar idessa verksamheter skulle kunna bli en viktig resurs förungdomar som av olika skäl tillhör en riskgrupp med tankepå alkohol, narkotika och kriminalitet. Betydelsen av entrygg kvarstående vuxenkontakt, etablerad ,kan vara avgörande för den pojke eller flicka som undertonåren hamnar i sociala situationer som är osäkra ochriskfyllda. Denna samordningsmöjlighet böruppmärksammas och de formella förutsättningarna bordefinnas inom ramen för redan påbörjade gemensamma projektför de olika sektorerna. Kanske kan initiativet ochsamordningen i detta fall läggas vid länsstyrelserna. Fråganbör belysas och förslag till praktiska lösningar tydliggörasför att underlätta för kommunerna att utnyttja de fördelarsom den utökade fritidsverksamheten vid skolorna kan ge.2.6 Brister i nuvarande tillsyn av skolanBeslut och ansvar för skolans verksamhet hardecentraliserats. Mycket av tidigare SÖ:s uppgifter har förtsöver på kommuner och enskilda skolor. Detta gagnarmöjligheterna till lokala initiativ och utnyttjande av lokalafördelar. Det stimulerar också till större engagemang iskolfrågor i kommunerna och vid de enskilda skolorna.Skolan har också genomgått storaförändringar i sin verksamhet, med nya skolplaner, etc. Dettahar dessutom skett i när skolorna i många kommunerfått vidkännas mycket kraftigt minskade ekonomiskaresurser. Decentralisering av verksamhetsplaneringen, nyaskolplaner och minskade resurser är, var och en, förändringarsom borde leda till ökad uppmärksamhet på elevernassituation. Tillsynen borde i en sådan situation skärpas så attelevernas rättigheter till likvärdig utbildning och trygghet iskolan kan garanteras.Skolverket har huvudansvaret för tillsynen av skolan.Kommunerna har ansvar för att den direkta tillsynen sker.Det naturliga vore att , med ett övergripandeansvar, tillser att kommunerna får information om vad somförväntas av dem och sedan kontrollerar att kommunernaverkligen bedriver en aktiv tillsyn enligt anvisningarna.Riksdagens revisorer konstaterade i sin granskning avtillsynen (1993/94:RR11) att det förelåg, milt uttryckt, storabrister i tillsynsverksamheten. Bristerna måste omedelbartåtgärdas och få ett mycket tydligt uppdrag medplikt att redovisa resultaten av vidtagna åtgärder direkt tillriksdagen.2.7 Tillsyn med bredare ansvarFör närvarande sker tillsynen endast i vissa mycket snävaavseenden, som ligger nära kraven på tillstånd att driva skola.Tillsyn av undervisningens innehåll och kvalitet, förekomstav mobbning, möjligheter till elevdemokrati, resurser förbarn med läs- och skrivsvårigheter, risk för otillbörligindoktrinering, tillgång till god skolhälsovård, etc.förekommer i alltför liten utsträckning. Av remissvaren pårevisorernas granskningsrapport får man intrycket att dessaaspekter borde falla inom ramen för ''uppföljning ochpedagogiskt utvecklingsarbete''.Frågan om tillsyn aktualiseras i och med att mångafristående skolor tillkommit under de senaste åren.Kommunerna har ingen tillsyn av fristående skolor ochSkolverket, som ansvarar för tillsynen, har mycket glesabesök och ett alltför grovmaskigt bedömningsnät. Inte minstmed tanke på de fristående skolornas framtid och denryktesflora som vuxit fram kring vissa av dessa skolor(speciellt de med skolans målsättning förankrad i någonspeciell religion), borde tillsynen ske med extra stor omsorg.Elevernas rättigheter, enligt vad skollagen som helhetomfattar, måste garanteras även vid fristående skolor.Miljöpartiet är för en mångfald av pedagogiska metoder ochspeciella inriktningar. Vi vill emellertid inte medverka tillfristående skolor där samhällets tillsyn sviktar och elevernasrättigheter och personliga integritet inte kan garanteras avsamhället.Tillsynen bör alltså utökas så att den även täckerundervisningens innehåll och sociala aspekter. Frågan ominte kommunernas direkta tillsyn även borde omfatta defristående skolorna, bör tas upp. I det sammanhanget börockså formerna för de fristående skolornas plats i dekommunala skolplanerna stadfästas.2.8 Resursfördelning efter barnens behovFördelning av anslag till skolor sker inom kommunenenligt av kommunerna utarbetaderesursfördelningsmodeller. Även om många kommuner ännuej har hunnit slutföra arbetet med resursfördelningsregler såkan dock konstateras att man som regel eftersträvar systemdär fördelningen sker med hänsyn taget till barnens behov,anslagens storlek återspeglar olika sociala faktorer och antalbarn med speciella behov. Ofta gäller emellertidfördelningssystemet endast de kommunala skolorna medanfristående skolor tilldelats medel efter andra grövreprinciper. Det är viktigt att de fristående skolorna får sammaekonomiska möjligheter som de som gäller vid motsvarandekommunala skolor.Vad gäller förskolorna så har genom gällandebarnomsorgslag givits garantier för att fristående förskolorskall ha kommunalt bidrag som inte skäligt avviker från vadmotsvarande kommunala förskolor får. Samma regel börgälla även för fristående skolor inom . Defristående skolornas plats i kommunen bör tydliggöras, intebara genom likhet i kommunala anslag. De friståendeskolorna är, liksom de kommunala, en för kommunensinvånare gemensam angelägenhet. Den fristående skolanspedagogiska verksamhet utgör ett viktigt bidrag till detpedagogiska arbetet inom kommunen och kan i detömsesidiga utbytet ofta fungera som banbrytare och anvisanya alternativ för pedagogiken vid de kommunala skolorna.Det är därför också naturligt att även de fristående skolornasmål och verksamhetsbeskrivningar tas med i den kommunalaskolplanen.Miljöpartiet föreslår att de fristående skolorna garanterasmedel enligt samma resursfördelningsprinciper som gällerför skolor i kommunens egen regi.3. GymnasieskolanEn beredning med uppdraget att följa och utvärdera dennya gymnasieskolan har tillsatts. och innehåll har under den gångnamandatperioden genomgått stora förändringar. Här, liksom igrundskolan, är behovet av arbetsro stort. När det gällerförändringar i gymnasieskolan såväl som i såkonstaterar vi att det som behövs ärstopp för ytterligare förändringar. De nya arbetsformerna börfå tid att sätta sig och en utvärdering bör ske med omsorginnan vidare omorganisation görs. Den nya ordningen tillåterockså stor variation inom givna ramar. Detta skapar godaförutsättningar till lokala förändringar av gymnasieskolanmed ledning av de erfarenheter som växer fram. En kommittéhar redan tillsatts med direktiv att följa den pågåendeutvecklingen i gymnasieskolan.