mot · GI02T233 · 1995-01-25 00:00:00 — träffade socialdemokraterna,och i och län enöverenskommelse om utbyggnaden av kollektivtrafik ochvägar i . Överenskommelsen kom attkallas för Dennispaketet.Centern har framfört mycket starka invändningar mot helauppläggningen av paketet. Processen bakom paketetstillkomst har varit stötande utifrån allmänna demokratiskaprinciper. Den tänkta trafiksatsningen löser inteStockholmsområdets trafikproblem, förstör avgörandenatur- och kulturvärden och inenbär en oacceptabelbelastning på miljön.I partimotion om miljöfrågor behandlas centernskrav på att Väster- och Österlederna inte ska byggas. Här tarvi upp några andra frågor som sammanhänger medDennisöverenskommelsen.Satsningen på kollektivtrafiken är för liten i förhållande tillsatsningen på motorleder. Trafikpaketet omfattar i dagenspenningvärde, med kända fördyringar, investeringarpå ca . Kollektivtrafikdelen svarar för 16miljarder. Vägarna svarar för 26 miljarder. Vägdelen utgörsi huvudsak av Österleden, Västerleden, Yttre tvärleden samtNorra och Södra länkarna.Genomförandet av trafikpaketet går emellertid långsamt.Detta beroende på bl.a. svåra planeringsförhållanden, ökadekostnader, krav på miljöförbättringar, samt en stark opinionbland många medborgare mot i första hand de storavägprojekten. Svårigheterna visas t.ex. av att detaljplanen förNorra länkens första etapp är överklagad hos regeringen.Även planen för tredje spåret är överklagad.FinansieringsproblemHur Dennispaketet skall finansieras har vid olika tillfällenvarit föremål för diskussion i såväl Riksdag som iStockholms läns landsting och de berörda kommunerna.Tanken i uppgörelsen är att staten och skall delapå kostnaderna för kollektivtrafiken. Vägarna skall betalasmed framtida intäkter från s.k. biltullar. Finansieringen avkollektivtrafiken utgör i princip inget problem eftersomanslagen för detta redan är budgeterade. Däremot finns idagsläget inte en enda krona anslagen till de stora vägarna,eftersom det ännu inte finns några intäkter från biltullar attfördela.Sammantaget är ekonomin för , Västerledenm.fl. leder mycket bräcklig. Hela Dennispaketet bygger påen realränta på . I dagens läge uppgår den till det dubbla,och risken är att regeringens ekonomiska politik leder till attvi inte kommer att kunna räkna mednågon större räntesänkning. Detta medför att Dennisledernariskerar att inte kunna betala sina räntor. Staten kommer i såfall att bli tvungen att täcka kostnaderna, om inte riksdagenavslår framtida förslag om nya statsgarantier förDennislederna.Hot mot miljönDennislederna utgör ett klar hot mot miljön iStockholmsregionen. Hela idén med de stora lederna byggerpå en förväntad ökning av vägtrafiken med 16--fram tillår 2005. En sådan trafikutveckling i ett redan miljöbelastatområde vore mycket skadlig. Det stora problemet medDennispaketet är att det inte är tillkommet för att långsiktigtlösa miljö- och trafikproblemen. Syftet är i stället att skapaförutsättningar för ökad exploatering och traditionell tillväxt.Statens ansvarStaten har ett stort ansvar för Dennisöverenskommelsenstillkomst. Paketet initierades av den förrasocialdemokratiska regeringen. Staten har därmed också ettstort ansvar för de följder som investeringarna kan få bådeavseende miljö och ekonomi. Regeringen bör därför tainitiativ till en omförhandling av Dennispaketet i syfte atttillsammans med regionens olika aktörer få fram entrafikuppgörelse som skapar förutsättningar för god ekonomioch god miljö. Detta måste bl.a. innebära ökade satsningarpå kollektivtrafik och att Österleden och Västerleden m.fl.leder lyfts bort. Detta bör ges regeringen till känna. För attdetta skall bli möjligt bör inte heller tillstyrka nyaborgensåtaganden för de fördyringar som är aktuella.Tredje spåretGenomförandet av tredje spåret förbi är enangelägen satsning för att trygga kollektivtrafikensframkomlighet. Däremot är den planerade utformningen ettstort hot mot omistliga kulturvärden. Därför bör tredje spåretförläggas i tunnel, vilket enligt olika bedömningar kan kostaett par miljarder kronor. För att åstadkomma detta, börinvesteringsmedel motsvarande två miljarder kronoröverföras från investeringsanslag till Banverkets.Detta bör ges regeringen till känna. Överföringen avinvesteringspengar kan möjliggöras genom att minskamedlen i den nationella väghållningsplanen, vilket ärmotiverat av flera skäl. Dels är vissa projekt svåra attgenomföra, vilket kan framtvinga en senareläggning så somt.ex. dragningen av genom och norrut. Dels kanen anpassning av den nationella vägplanen efter Vägverketsdefinierade målstandarder omfördela medel från motorvägartill motorleder, så som t.ex. på sträckningar utmed riksväg40 --. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om initiativ i syfte att omförhandlaDennisuppgörelsen,2. att avslår ytterligare garantier förDennisledernas utbyggnad innan resultatet av enomförhandling är klar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring av investeringsmedeltill för att möjliggöra förläggning av tredje spåreti tunnel.