mot · GI02Ub624 · 1995-01-25 00:00:00 — Makten överutbildningens innehåll och forskningens inriktning är viktig.Att söka sprida den makten på många kompetenta händeroch därvid öka forskningens och de akademiskautbildningarnas frihet är centrala inslag i ett liberaltsamhälle.Vi har varit pådrivande för att föra över och till stiftelseform.Högskolornas möjlighet till profilering är bra, inte minst förde nya högskolorna som då kan skapa sig en egen profil. Ensådan utveckling har skett exempelvis vid högskolorna iHalmstad, och /Ronneby.En stark ideologisk skiljelinje mellan socialdemokraternasoch vår syn har blivit tydlig. Det gäller deforskningsstiftelser som vi under den förra mandatperiodenvar med och instiftade med medel från de tidigarelöntagarfonderna. Socialdemokraterna har kritiserat detfaktum att stiftelserna är privaträttsliga och därmed inteunder kontroll av staten. Vår tanke var, som ovan nämnts, attsamtidigt som man via medlen skulle stimulera forskningoch forskarutbildning skulle makten över forskningenspridas. Regeringen försöker nu återigen ökacentralstyrningen av den svenska forskningsvärlden. Detkommer vi att motarbeta i den mån det inkräktar på vårgrundläggande värdering om maktspridning.5. BudgetkommentarerEn klar linje för regeringens utbildningspolitik saknas ibudgetbilagan. Det finns dessutom ett flertal sinsemellanolika uppgifter på hur mycket de olika besparingarna gert.ex. när det gäller per capita-besparingen pågrundutbildningen och fakultetsanslaget. Detta har gjortregeringens förslag svårbedömda.I det svåra statsfinansiella läge som nu befinnersig, är besparingar inom den högre utbildningenofrånkomliga. Men vi menar att besparingarna måste görasmed omsorg.Vi accepterar de besparingar som gjorts både vad gällerfakultetsanslagen och per capita-ersättningen förgrundutbildningen. Däremot bör samma besparing gällaäven de konstnärliga och idrottsliga utbildningarna. Dentotala besparingen på grundutbildningen bör emellertid inteöka utan motsvarande höjning av per capita-ersättningen börgöras.De besparingar som görs på nämnda områden för attfinansiera folkbildning och studiestöd till YTH-utbildningarna avvisas från liberalerna. Vi saderedan i höstas nej till att återinföra studiestöd till YTH-utbildningarna och detta håller vi fast vid. I dettasammanhang kan vi inte se argumenten för att undantafolkbildningen från kravet på besparingar. Vi menar att detgenerella besparingskravet skall gälla även anslaget tillfolkbildningen.6. Forskningsfrågor 6.1 Behovet av forskarutbildadeDet finns alltför få forskarutbildade på den svenskaarbetsmarknaden. De forskarutbildade i det svenskanäringslivet utgör endast av det totala antaletanställda. har det runt om i de senaste årenskett stora satsningar på forskarutbildning. I är måletatt det skall examineras två tusen doktorer . Det ärsåledes angeläget att öka antalet personer meddoktorsexamen.Högskolans behov av forskarutbildade lärare är betydande,inte minst då en ökning av antalet studenter är önskvärt.Många verksamma lärare är födda ochrekryteringsbehovet vid deras pensionsavgång kommer attvara stort. Dessutom är andelen forskarutbildade lektorerinom gymnasieskolan och komvux alltför låg. Näringslivetoch statliga och kommunala myndigheter har också behovav människor med analytisk och vetenskaplig skolning.6.1.1 Nej till utbildningsbidragDet är viktigt att stora ansträngningar görs för att ökaandelen personer med doktorsexamen i . Därför börbeslutet att omvandla utbildningsbidragen förforskarstuderande till doktorandtjänster fullföljas. Det ärdessutom avgörande för att öka antalet kvinnligadoktoranders möjligheter att genomföra sina studier. Vilkethänger samman med de sociala rättigheter som ärförknippade med doktorandtjänsterna.Regeringen gör ett stort misstag när de nu föreslår attutbildningsbidragen till forskarstuderande återinförs. Det ären helt felaktig signal till högskolor, forskningsstiftelser ochforskningsråd. liberalerna avvisar kraftfullt dettaförslag. Istället vill vi öka antalet doktorandtjänster. Dessakan ge de forskarstuderande den sociala trygghet som krävsför att de skall kunna bli klara inom en rimlig tid och därmedöka genomströmningen på forskarutbildningen.6.1.2 Fler doktorandtjänsterVi föreslår istället att ytterligare medel anslås för att skapaytterligare 300 doktorandtjänster. En viktig uppgift för denya forskningsstiftelserna är att finansiera forskarstudier fördoktorander i form av dokorandtjänster. När regeringenattackerar dessa stiftelser motverkas även målsättningen omfler doktorandtjänster -- vilket i förlängningen ger färrepersoner med doktorsexamen. Vad som ovan anförts omdoktorandtjänster och utbildningsbidrag bör geregeringen till känna.6.1.3 Handledning av doktoranderFör att öka rekryteringen, höja kvaliteten och ökagenomströmningen i forskarutbildningen krävs en radförbättringar av kvaliteten på handledningen av doktorander.Förmågan att ge handledning är mycket varierande. Vid flerauniversitet och högskolor genomförs seminarier och kurserför att stödja och utveckla handledarna i deras verksamhet.Det är i detta sammanhang viktigt att handledarna bliruppmärksamma på vikten av att kvinnliga och manligadoktorander stöds i samma utsträckning men på olika sätt.Vi menar att fakulteterna borde avsätta mer resurser förhandledning samt att handledning borde ges ökad vikt vidmeritprövning.6.1.4 Rekrytering till forskarutbildningenVi anser att större omsorg måste läggas ned på att ta handom de personer som är intresserade av forskarutbildning.Inte minst de nya högskolorna är en viktig bas för rekryteringtill forskarutbildning. Varje fakultet borde inom ramen förnätverkssamarbete med dessa högskolor anordnaintroduktionskurser för alla som studerar inom nätverketshögskolor. Introduktionen borde bl.a. ge insikter ivetenskapligt arbete och metoder.Vid de lokala resursfördelningsbesluten är det viktigt attbehovet av rekryteringstjänster för unga doktorer ges storuppmärksamhet.6.1.5 Fler kvinnliga doktoranderAndelen nyantagna kvinnor till forskarutbildningen 93/94var , vilket innebär en oförändrad alltför låg nivå.Antalet kvinnor som avlägger doktorsexamina ärförhållandevis ännu lägre. Det är viktigt att få igång en bättreutveckling och en god cirkel där ett ökat antal kvinnligalärare, handledare, gästforskare, sakkunniga och professorerkan fungera som förebilder. På så vis stimuleras ochuppmuntras fler unga kvinnor att fortsätta tilldoktorandstudier för att vilja satsa på enforskarkarriär.Sakkunniga och tjänsteförslagsnämnderna har en viktigroll för att öka antalet kvinnliga förebilder och det är som viovan nämnt viktigt hur sammansättningen ser ut.6.1.6 Jämställdhet i forskningenGenom att lägga ett genusperspektiv på ett ämnesområdekan forskare, oftast är det kvinnor, tillföra ämnen nyaaspekter och därmed utveckla ny kunskap. Det nyaperspektiv som öppnats genom kvinnoforskningen är enresurs som ännu inte utnyttjats fullt ut. Det är därför viktigtatt även fortsättningsvis prioritera anslag tilljämställdhetsforskning och kvinnovetenskaplig forskning.Lika viktigt är att även fortsättningsvis anvisa öronmärktapengar till Foraorganisationerna. Varje ny högskola bordestödja uppbyggandet av Fora eller motsvarande organisationsom ett led i sitt jämställdhetsarbete.6.2 Resultatrelaterat fakultetsanslagDet är olyckligt att regeringen nu river upp beslutet om ettresultatrelaterat fakultetsanslag. Som tidigare anförts finnsdet ett behov av att minska tiden för avhandlingsarbetet ochdärmed öka antalet disputerade. Effektivitetsincitamentet ianslaget menar vi leder till att vikten av god handledninguppgraderas hos fakulteterna. Vidare kan det leda till en ökadsamsyn när det gäller avhandlingarnas omfattning vid deolika fakulteterna. Anslaget innehåller även ett incitamentför att främja rekryteringen av det underrepresenterade könetdvs kvinnor. Vad ovan anförts om att det resultatrelateradefakultetsanslaget skall vara kvar bör ge regeringentill känna.6.3 Inrättandet av professurerRegeringen föreslår att även nya högskolor skall få rätt attinrätta professurer. Vi menar att det är oerhört viktigt attpoängtera att detta sker dels efter en noggrann prövning avkanslersämbetet, dels att kraven på att det skall vara enforskningsmiljö med erforderlig vetenskaplig nivå inte fåreftersättas. Kvalitetskriterierna för forskning måste kunnagaranteras vara lika oavsett lärosäte. Med dessa premissertillstyrker vi förslaget.Däremot avvisar vi regeringens begäran att återfå rätten attinrätta professurer. Det förslaget går helt mot våra mål omökad frihet för universitet och högskolor. Det är ett stegtillbaka till ökad styrning och centralisering avbeslutsfattandet. Förslaget avvisas därför. Det bör gesregeringen till känna.6.4 FakultetsorganisationenDagens forskning är ofta gränsöverskridande, inte baraöver disciplingränserna utan även över fakultetsgränserna.Detta gäller en rad forskningsområden och berör samtligafakulteter. Det ingår i universitetens och högskolornas ansvaratt finna former för den samverkan som i olika avseendenkan anses behövlig. Några större förändringar har emellertidinte skett . Inte heller verkar deförändringar som sker både i samhället och av forskningenpåverka fakultetsorganisationen att börja pröva nya former.De goda erfarenheter man haft vid universitetnär det gäller temaorganisationen har inte heller influerat tillförändringar på övriga universitet. Vi menar att det är dagsatt åtminstone börja diskutera fakultetsorganisationensutveckling. Vi föreslår därför att man i samband med den avregeringen föreslagna större utredningen omforskningsfinansieringen skulle göra en översyn av denbefintliga strukturen inom universitetensforskningsorganisation. Detta bör ge regeringentill känna.6.5 Forskningsrådens departementstillhörighetI behandling av forskningspropositionen1989/90 anfördes att en utvärdering skulle göras avforskningsrådens departementstillhörighet och att i enderaav de två följande forskningspropositionerna regeringenskulle redovisa vilka konsekvenser för grundforskningensom följer anknytning till annat departement änutbildningsdepartementet. Det gällde bl a skogs- ochjordbrukets forskningsråd, . är en viktig faktor föratt öka vårt vetande inom all miljöforskning och det kan varaett skäl som talar för att det skall ingå i samma departementsom andra forskningsråd.I samband med den översynen bör regeringen också taställning till om , , har enså helt annorlunda uppgift och struktur jämfört med övrigauniversitet att det i sig motiverar annandepartementstillhörighet. Detta bör ges regeringen till känna.6.6 ForskningsinformationUniversitet och högskolor har ett grundläggande ansvar föratt sprida information om den forskning som bedrivs pårespektive högskola.De resultat som forskningen leder till skapar grund förutveckling i samhället. Informationen bidrar också till enbreddad dialog mellan forskare och människor utanförforskningsvärlden. FRN har ansvar för nationellainformationsinsatser. Dessutom har varje forskningsrådansvar för att informera om de forskningsresultat som genområdets anslag kommer fram. Det finns vissa problem närdet gäller vem som egentligen har ansvar för vad. I denpågående utvärderingen av högskolan skall bl.a. utvärderashur högskolorna tar sitt ansvar för forskningsinformationen.Fokpartiet liberalerna anser att en utvärdering av hurforskningsråden tagit sitt ansvar bör ingå i nästaforskningsproposition. Detta bör ges regeringen till känna.6.7 Lärarhögskolornas forskning och utvecklingsarbeteSkolverket har ansvar för skolans utveckling och har haftresurser för pedagogisk forskning för att öka kunskapernaom svenskt utbildningsväsendes förutsättningar och resultatpå vetenskaplig grund. Detta har inneburit att t exlärarhögskolorna i inte haft eget forskningsansvar.Detta förhållande har troligtvis hämmat utvecklingen ochbidragit till att skolans inre arbete inte uppmärksammats somforskningsobjekt. När nu regeringen anger att större intresseskall ägnas åt utveckling av skolans inre arbete anserFolkpartiet att ett positivt bidrag vore att gelärarutbildningarna eget forskningsansvar inom sittkompetensområde. Regeringen anger i budgetförslaget attSkolverkets arbete skall fullföljas till utgången av år 1996.Vi anser att regeringen i forskningspropositionen skall angevägar att öka lärarutbildningarnas eget ansvar för forskningoch utveckling.7. Ny myndighetsstrukturRegeringen har gett tilläggsdirektiv tillutredningen om uppföljning av universitets- ochhögskolereform. Utredarens arbete skall inriktas på att skapaen sammanhållen central myndighet inom högskoleområdetom möjligt redan till . Utredaren skall även prövaom uppgifter kan delegeras från departementet tillmyndigheten.Vi menar att den nya myndighetsstrukturen borde fåttchansen att komma tillrätta med de ''barnsjukdomar'' somuppstår i ett första skede innan den ifrågasätts och döms ut.För att undvika att strukturer som kan fungera slås söndereller läggs ihop alltför lättvindigt borde utredarna fått längretid på sig att analysera frågan. Än mer anmärkningsvärt äratt regeringen i budgetbilagautgår från att den nya myndigheten redan existerar och uppdrag. När förslaget har presenterats av utredarna bördet remissbehandlas i vanlig ordning så att alla inblandadeparter har en möjlighet att reagera. Detta bör geregeringen till känna.8. AntagningssystemetVi har länge verkat för att öka högskolornas frihet. Via1993 års högskolereform har statens detaljstyrning minskat.I och med reformen tar högskolorna ett mera långsiktigt ochtotalt ansvar för den verksamhet de hanterar. Högskolornahar rätt att inrätta professurer och har själva fått ansvaret förantagning av studenter.Tyvärr har det nya antagningssystemet inte fungerat heltproblemfritt. Vi delar den kritik som riktats mot Lundsuniversitets sätt att fastställa antagningsregler.Omgivningens reaktioner medverkade till en konstruktivdialog mellan gymnasieskolorna och ochmisstagen har rättats till.Vi är övertygade om att det går att kombinera ett systemsom ger rättssäkerhet åt studenterna och gerutrymme för enskilda högskolor att profilera sig genomantagningssystemet. Bra exempel är t.ex. iLinköping och KI:s system för antagning av läkarstudenter.Folkpartiet liberalerna menar att högskolorna själva måstefå en chans att utveckla antagningssystemen på ett förstudenterna tydligt och rättssäkert sätt -- innan friheten iantagningssystemet döms ut generellt. Detta bör riksdagenge regeringen till känna.9. StudiefinansieringssystemetStudiefinansieringssystemet har stor betydelse. Denparlamentariska beredning som skall se över systemet hardärför en viktig uppgift. liberalernas mål är ettsystem med en ökad bidragsdel och minskad lånedel. Likasåett system där skulden inte växer okontrollerat och där det ärmöjligt att betala tillbaka lånet. Den statliga subventionen avsystemet bör ligga på bidragsdelen och vara väl synlig förden enskilde studenten. Kanske är det allra viktigaste för attminska studenternas skuldbörda att utbildning börjarvärderas högre på arbetsmarknaden.9.1 CSN-kortetRegeringen föreslår nu att försvinner ellerbekostas med hjälp av en avgift för studenterna. Vi menar attCSN-kortet är en viktig del av studenternasstudiefinansieringssystem och därför bör övervägningar ochanalys av framtid göras i samband medöversynen av studiefinansieringssystemet som helhet.Vi avvisar därför avskaffandet av i detta läge.Ett skäl som talar för att borde få vara kvar inågon form är en av grundtankarna i 1993 årshögskolereform; studenternas möjlighet att välja högskolaoch ort. De skulle välja utifrån sina intressen och sinabedömningar. Resursfördelningssystemet bygger till stor delpå antalet studenter som själva väljer att studera vidrespektive högskola. Detta förutsätter att de blivandestudenterna i hög grad kan göra fria val utan att kostnaderför resor skall avgöra valet av studieort.9.2 Bevarat barntillägg i svux och svuxaDet särskilda vuxenstudiestödet har gjort det möjligt förmånga människor att via komvux läsa in grund- ochgymnasieskolan. Inte minst gäller detta kvinnor.Barntillägget i vuxenstudiestödet är särskilt viktigt förensamstående kvinnor med barn. I avvaktan på att dennyligen tillsatta studiestödsutredningen analyserat dessaförhållanden avvisar vi regeringens förslag om att nuomedelbart slopa barntillägget.9.3 Individuella utbildningskontonVi menar att var och en av oss borde ha möjlighet att ökasin kompetens utan att vara beroende av en arbetsgivaresvälvilja. Det blir alltmer angeläget på framtidens mer rörligaarbetsmarknad, särskilt för dem som arbetsgivaren intesjälvklart satsar på.En metod som vi anser bör prövas är att skapaförutsättningar för individuella utbildningskonton, tillexempel genom att medge skattefria avsättningar. Sådanaavsättningar skulle kunna avtalas av arbetsmarknadensparter men också kunna göras individuellt. bör geregeringen i uppdrag att återkomma med förslag på hur manskall kunna inrätta en form av individuellautbildningskonton.10. DistansutbildningI informationssamhället är det nödvändigt att inse attkunskaper blir alltmer av färskvara. Kunskapen måsteständigt fyllas på. Förmågan att lära nytt blir allt viktigare.Den insikten måste prägla hela utbildningssystemet.För att klara detta måste utbildningen bli tillgänglig förfler. Nya former för att förmedla utbildning kan komma attvisa sig fundamentala. En utveckling av datorstödddistansundervisning skulle kunna vara ett sätt. Genomdistansundervisning kan fler människor få tillgång till högreutbildning, vidareutbildning och fortbildning. Här finnsmöjlighet att bygga vidare från ett rikt kunnande i landet, bl afrån universitet.Datorstöd kan i detta sammanhang användas dels förtextbaserade tjänster och dels för interaktiv videouppbackadtext. På detta sätt kan en och samma föreläsning följas avtusentals studenter runt om i landet. En ökad samverkan mednäringslivet på detta område vore eftersträvansvärt för attdels utveckla kurser som kan göra arbetskraften mer attraktivoch dels utveckla de nya metoderna. Tankar på ett öppetdistansuniversitet är därför välkomna.Varje högskola har ansvar för att genomföradistansundervisning. För att ytterligare öka tillgången tillhögre utbildning menar vi att man borde börja diskuterahuruvida det vore möjligt att fler kurser inom högskolanförmedlades med hjälp av nya distansmetoder med hjälp avinformationsteknologin. Kanske framför allt när det gällerkurser på , dvs de första 20 poängen. Detta krävernaturligtvis ingående analys av distansundervisningensmöjligheter och begränsningar.Dessa tankar bör följas upp av den av regeringen tilltänktakommittén som skall pröva nya metoder för utbildning. Dettabör ge regeringen till känna.11. Budgetkonsekvenser av liberalernas förslagFolkpartiet liberalerna föreslår en delvis annan fördelningav resurserna inom anslagen för utbildning. Sammantaget ärdetta förslag kostnadsneutralt (exkl. NT-arvodet) iförhållande till regeringens.Folkpartiet liberalerna föreslår300 nyadoktorandtjänster40 000 platser inom sommaruniversitet4 000 platser inom humanistisk, samhällsvetenskaplig ochjuridisk utbildning1 500 nya årsstudieplatser inomnaturvetenskaplig och teknisk utbildningatt CSN-kortetbibehållsatt barntillägget i svux och svuxa bibehållsattförslaget om NT-arvode avstyrksatt förslaget ombasårsstipendier avstyrksHögre per capita-ersättninggenom en annan besparingsprofil på grundutbildningenattförslaget om studiestöd till YTH-utbildningen avstyrksattdet generella besparingskravet skall gälla även förfolkbildningen Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att 20 000sommaruniversitetsplatser skall inrättas sommaren 1995resp. 1996,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare 4000 platser inom humanistisk, samhällsvetenskaplig ochjuridisk utbildning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare 1500 årsstudieplatser inom naturvetenskaplig och tekniskutbildning fr.o.m ,4. att avslår regeringens förslag om att införa etts.k. NT-arvode på /månad,15. att avslår regeringens förslag om att avvecklakvalitetspremien,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsningar på att utvecklahögskolelärarnas kompetenshöjning,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Rådet för grundläggandehögskoleutbildning bör få fortsätta sin verksamhet,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppbyggnaden av fastaforskningsresurser vid de mindre och medelstorahögskolorna,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om planering för ytterligare fyrauniversitet ,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att av vartdera könet skall vara representerat i högskolansinterna beslutsorgan,11. att hos regeringen begär förslag till åtgärderför att främja jämställdheten inom högskolan,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samtliga platser på basåretskall förläggas till komvux,13. att avslår regeringens förslag ombasårsstipendier på ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen i övrigt anförts om basårsutbildningen,15. att beslutar att per capita-besparingen ocksåskall gälla de konstnärliga och idrottsliga utbildningarna,16. att beslutar att höja per capita-ersättningen ienlighet med vad i motionen anförts,17. att avslår regeringens förslag om attåterinföra studiestöd till YTH-utbildningen,118. att beslutar om en besparing på anslaget tillfolkbildningen motsvarande det generella besparingskravetpå ,219. att avslår regeringens förslag om attåterinföra utbildningsbidrag för doktorander,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om 300 nya doktorandtjänster,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det resultatrelateradefakultetsanslaget inte skall avskaffas,22. att avslår regeringens förslag om attregeringen åter skall ges rätt att inrätta professurer,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av strukturen inomuniversitetens forskningsorganisation,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskningsråds och SLU:sdepartementstillhörighet,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en utvärdering bör göras avhur forskningsråden har tagit sitt ansvar förforskningsinformation,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarutbildningarnas forskning,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om myndighetsstrukturen inomhögskolan,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att någon förändring avantagningssystemet inte bör ske,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör vara kvar ochatt regeringen i stället bör återkomma till med enannan besparing inom studiestödet på motsvarandebelopp,130. att avslår regeringens förslag om att avskaffabarntilllägget i svux och svuxa,131. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningskonton,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att prövadistansundervisningens möjligheter mot bakgrund av nyteknik.