ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Sf262 · 1995-01-25 00:00:00 — De svenska trygghetssystemen erbjuder inte den enskildesamma ekonomiska skydd som . Behoven avkompletterande skydd ökar därför. Det kan gälla pensioner,olycksfalls- och sjukförsäkringar och efterlevandeskydd. Föratt rätt kunna bedöma sin situation behöver den enskilde ensamlad information om det faktiska eller prognosticeradeläget om pensioner m.m. för just honom eller henne samt förfamiljen eller andra närstående. Informationsbehovet hartidigare oftast ansetts gälla personer som närmar sigpensionsåldern. Det är nu uppenbart att informationsbehovetgäller långt ned i åldrarna. går t ex ut medbudskapet ''Tänk på pensionen när Du är ung! ''.Det är emellertid förenat med stora svårigheter att fåen heltäckande bild för den enskilde när det gäller det socialatrygghetssystemet. Få känner till dess uppbyggnad ochmånga har svårt att ta de initiativ som krävs för enheltäckande kartläggning. Förutom offentliga försäkringarfinns även avtalsförsäkringar med olika regler vilketkomplicerar bilden. En viss hjälp kan den enskilde få avförsäkringsbolagen som erbjuder utredningar i syfte att fåden enskilde som kund. Informationen behöver ocksåförbättras när det gäller villkor för försäkringar av olika slag.Ett exempel är frågan om vilka faktiska avgifter som tas ut --och hur avgifter planeras tas ut -- förpensionsförsäkringar av olika slag. Många får fortfarandeinte direkt veta hur stor den faktiska avkastningen är på detkapital som sätts in och på det samlade kapitalet.Svårigheterna att få ett grepp om sin situation torde varastörst för deltidsarbetande och för dem som pendlar mellanarbetslöshet och korta tillfälliga arbeten. Vilka avtal gäller?Vad inrapporteras till och till t ex ? Vad gäller vid byten mellan statliga,kommunala och privata arbetsgivare t ex videfterlevandeskydd? Vad gäller för sammanboende i skildasituationer osv?Enligt min mening måste det tas ett fastare samlat greppom det som ovan behandlats. Varje enskild över en viss ålderbör ha rätt att få en samlad och så tydlig bild som möjligtöver sin situation, oavsett om källorna är offentliga ellerprivata. Detta bör vara lika självklart som att vi tilldeklarationen får in uppgifter om lön, ränteinkomster m.m.I pensionsarbetsgruppen som förberett ett nyttpensionssystem har problemet uppmärksammats. Men denenskilde måste ha möjlighet att känna till hela sin egnasituation i det sociala trygghetssystemet. Detta bör därför bliföremål för utredning och förslag till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av större möjligheter för denenskilde att samlat kunna känna till och bedöma sin egensituation i det sociala trygghetssystemet.
mot · GI02Sf263 · 1995-01-25 00:00:00 — syndrom är en kronisk reumatisk sjukdom somframförallt angriper kroppens körtelorgan. Reumatoid artritbetraktas ofta som den vanligaste av de kroniskainflammatoriska bindvävssjukdomarna, även kalladekollagenoser, med en prevalens kring 1,0--1,. Enepidemiologisk studie i har dock visat attprevalensen av syndrom i en befolkning med ålder52--är vilket innebär att denna sjukdom är denvanligaste kollagenosen. Med största sannolikhet är det engravt underdiagnostiserad sjukdom med ett högt mörkertal.Sjögrens syndrom kan debutera i alla åldrar och kan alltsåäven förekomma bland barn och ungdomar. skersjukdomsdebuten dock i åldern . Kvinnor drabbasbetydligt oftare än män. Man känner inte till denbakomliggande orsaken till sjukdomen. Ett vanligt ochdominerande symptom hos Sjögren-patienter är en storuttalad trötthet. Utöver detta förekommer ett flertal skiftandesymptom som t ex värk i , ledsvullnad,hudförändringar, rethosta, matsmältningsbesvär ochtilltagande kariesfrekvens. Den sjuke får mycket nedsattsalivproduktion och nedsatt funktion i tårkörtlarna.Sjukdomsutvecklingen innebär en tilltagande förstörelse avkörtelvävnaderna, såväl i tårkörtlar som i spottkörtlar.Sjögrens syndrom medför ofta arbetsoförmåga framföralltpå grund av den kolossala tröttheten, led- och muskelvärksamt ögonsymptom.Sjögren-patienter är livslångt beroende av ständigmedicinering för att ersätta kroppsegna vätskor. Förutom enförsämrad livskvalitet förorsakar den också en försämradekonomi då läkemedlen som t ex tårsubstitut ochersättningsmedel för salivbortfall ej omfattas avläkemedelsrabatten.Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering ochorganisation (HSU 2000) har av regeringen fått i uppdrag attbl a göra en samlad översyn av utformningen av systemetmed läkemedelsförmånen, inklusive högkostnadsskyddet.Frågan om läkemedelskostnad vid sjukdomen Sjögrenssyndrom bör beaktas i samband med denna utredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tilläggsdirektiv till HSU 2000 omkostnaden för läkemedel för patienter med diagnosenSjögrens syndrom.
mot · GI02Sf265 · 1995-01-25 00:00:00 — Genom bestämmelserna om rehabilitering, som infördessamtidigt som reglerna om sjuklön, har ett ansvar för deanställdas rehabilitering lagts på arbetsgivaren. Denne ärskyldig att utreda behovet av rehabilitering, om den anställdeär frånvarande eller upprepade korta perioder.Detsamma gäller om arbetstagaren begär en sådan utredning.Arbetsgivaren kan vara skyldig att vidta åtgärder påarbetsplatsen för att underlätta rehabilitering. Här anknyterreglerna om rehabilitering till arbetsgivarens ansvar förarbetsmiljön på arbetsplatsen.Det system för rehabilitering som införts har brister påflera punkter. För det första är det oklart hur långtarbetsgivarens ansvar sträcker sig. Man kan tala omrehabilitering i olika avseenden: medicinsk, social ochyrkesmässig rehabilitering är några exempel. Det äremellertid endast den yrkesmässiga som faller påarbetsgivaren, övriga former av rehabilitering är en sak förandra instanser. Ett exempel är att grundläggandemedicinska brister i arbetstagarens hälsa är en fråga för desjukvårdande myndigheterna, inte för arbetsgivaren. Bådebland arbetsgivarna och hos försäkringskassorna råder detdock osäkerhet om gränsen för arbetsgivarens ansvar. Därförbör den gränsen noggrant klargöras.En brist i tillämpningen av reglerna är att behovet avrehabilitering inte utreds så som lagen föreskriver. Flera skälför detta är tänkbara. En orsak är attrehabiliteringsutredningar är ett främmande moment i ettföretag, särskilt i ett mindre företag, där det ofta ärföretagaren själv som sköter all administration. därför att han har intresse och en fallenhetför en viss syssla, och det är genom att ägna sina krafter åtdenna som företaget vinner framgång. Om det tillföretagande knyts alltför många förpliktelser, är risken attäven lämpade personer drar sig för att bli företagare. I ettstörre företag, med en personalavdelning, är villkorenannorlunda.Därför bör ansvaret för rehabiliteringsutredningen liggahos någon annan än företagaren, förslagsvis hosförsäkringskassan. Om det inte anses lämpligt att föra överutredningsansvaret till kassan i alla fall, bör så skeåtminstone för de mindre företagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att klargöra arbetsgivarnasansvar för rehabilitering.
mot · GI02Sf501 · 1995-01-25 00:00:00 — tog bort möjligheterna förpersoner med eget hushåll attlånefinansiera sina gymnasiestudier (CSN).Enligt är föräldrar skyldiga att svara förförsörjning tills barnet fyllt om det arbetar och tilllängst om barnet studerar på gymnasium.I dag finns det barn som är föräldralösa, de haringen ny förmyndare i och med att de är fyllda ochdärmed myndiga och de går på gymnasium. Enligt CSN skakommunen träda in i förälderns ställe och det innebär att defår socialbidrag för att studera.Det är främst flyktingar som är omfattade av dettaförhållande.Det är inte för kommunen speciellt rimligt att kräva att enung flykting utan gymnasial utbildning ska ställa sig tillarbetsmarknadens förfogande med syfte att blisjälvförsörjande, speciellt inte nu efter att en ny principiellhållning intagits i och med vissa förslag ibudgetpropositionen.För deras självkänsla, för samhällsekonomin och för denallmänna opinionen vore det mer rimligt att de gavsmöjlighet att fullfölja sina studier med studielån och slippaleva på socialbidrag.Regeringen har tillsatt en kommitté som bl.a. skallse över studiestöden. Denna kommitté leds av LennartBodström. För att verkligen skaffa sig det helhetsgrepp somönskas föreslår jag att man som tilläggsdirektiv gerkommittén i uppdrag att se över möjligheten för ungdomarmellan 18 och med eget hushåll att lånefinansiera sinagymnasiestudier. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär tilläggsdirektiv för denkommitté som ser över studiestöden för gymnasiestudier.
mot · GI02Sf502 · 1995-01-25 00:00:00 — Vuxna studerandes bostadsort m.m. i samband med politiska uppdrag Vuxna studerande, fyllda , som bedriver studier påannan ort än i sin hemkommun skall enligt huvudregeln ifolkbokföringslagen skrivas på studieorten. Det är sammaregler som gäller som för befolkningen i övrigt.Studenten kan också välja att vara fortsatt skriven i sinhemortskommun om hans eller hennes familj bor kvar där. Ifolkbokföringslagen söker man hålla samman familjen på enmantalsskrivningsort. Om studierna räcker i högst sexmånader skall folkbokföringsorten inte ändras.Ett villkor för att få bostadsbidrag och därmed rimligaboendekostnader är att studenten skriver sig på studieorten.Studenter som är fullmäktigeledamöter ellerlandstingsledamöter ställs inför valet att fortsätta sittpolitiska uppdrag och ha dålig ekonomi eller lämnauppdraget och få bostadsbidrag. De allra flesta väljer attlämna sitt uppdrag.Många ungdomar är politiskt intresserade. De vill skola insig i det politiska arbetet och tillföra sina speciellasynpunkter och kunskaper. saknar många politiskaförsamlingar representanter i åldrarna 25--. Det är ettproblem i det politiska arbetet och en bidragande orsak är attde unga väljer en studieort som inte är hemorten. De skriversig på studieorten och måste då lämna det politiskauppdraget.Det måste finnas lösningar som innebär att vuxnastuderande har rimliga boendekostnader utan attbostadsbidragen knyts till bostadsorten eller attstudiebidrag/studielön i högre grad tar hänsyn tillboendekostnaden. Det borde dessutom vara en strävan att såmånga studerande som möjligt kan klara sin försörjning utanbidrag. Ett ökande antal studenter kommer också att studerautomlands.Studiestödsberedningen borde få i uppdrag att även arbetamed dessa frågor. Beredningen skall enligt direktiv utfärdadei beakta och redovisa jämställdhetspolitiskakonsekvenser. Vuxna studerandes möjligheter att kunnainneha ett kommunalt eller landstingpolitiskt uppdrag är enjämställdhetsfråga.Vuxna studerande som inte har en familjeanknytning ochhar ett politiskt uppdrag bör i likhet med riksdagsmän hamöjlighet att välja att vara fortsatt skrivna i hemorten ochdärmed kunna ha kvar sitt politiska uppdrag. För att kunnavara ledamöter i t.ex. länstyrelsens styrelse i hemlänet måsteriksdagsmännen vara skrivna inom länet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Studiestödsberedningen ävenges uppdraget att utreda möjligheterna för vuxna studerandeatt kunna ha kvar politiska uppdrag på hemorten utan att göraekonomiska förluster,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vuxna studerande som saknarfamiljeanknytning på hemorten ändock kan välja att varaskrivna på hemorten och därmed fortsätta med sina politiskauppdrag.
mot · GI02Sf504 · 1995-01-25 00:00:00 — Bidrag till hörselskadade gymnasieelever finns det mycket stora skillnader i det ekonomiskastödet till elever vid riksgymnasierna för döva (RGD) ochhörselskadade (RGH). Alla eleverna på RGD och RGH harliksom andra gymnasieelever studiebidrag samt ävenutbildningsbidrag vilket är en förutsättning för att möjliggörastudier vid RGD/RGH. De studerande som bor i egenlägenhet har i allmänhet också en viss kostnadsersättning.Utöver dessa bidrag/ersättningar erhåller de flesta elever påRGD, samt en mindre del av eleverna på RGH, sjukbidragoch handikappersättning beviljat av påhemorten. Detta skapar en ekonomisk och social ojämlikhetdå elever i samma klass med samma boendekostnader ochövriga omkostnader kan ha skillnader i disponibla medel påupp till i månaden.Detta leder i sin tur till att de elever som har den lägstabidrags-/ersättningsnivån ofta tvingas låna för att kunnaupprätthålla en dräglig standard medan andra elever, som högsta bidrags-/ersättningsnivån har en disponibelinkomst som kraftigt överstiger den levnadsnivå somflertalet av de jämnåriga eleverna på RGH har.Det vore rimligt att frågan om orättvisorna i ersättnings-/bidragssystemen blir föremål för granskning så att enenhetlig nivå kan fastställas att gälla för alla de elever vidRGH/RGD som i övrigt har likvärdiga omkostnader. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ersättnings- och bidragsnivåernaför elever vid RGD och RGH blir föremål för granskningmed syfte att hitta en mer rättvis och enhetlig nivå församtliga studerande.
mot · GI02Sf508 · 1995-01-25 00:00:00 — I regeringens proposition 1994/95:100 föreslås attbarntillägget slopas inom det särskilda vuxenstudiestödet(svux) och inom det särskilda vuxenstudiestödet förarbetslösa (svuxa).För att ge korttidsutbildade chans till utbildning och föratt lindra effekterna av arbetslöshet har regering och riksdagunder gjort betydande satsningar påvuxenutbildning av olika slag. Vi anser, att ett slopande avbarntillägg inom svux och svuxa skulle försvåra och i mångafall omöjliggöra studier för sådana studerande, som allra bästbehöver utbildning. Det gäller till exempel ensamståendeföräldrar.För många arbetslösa har folkhögskolor blivit chansen tillutbildning, som stärkt självförtroendet, givit förbättradkompetens och ökat den studerandes konkurrenskraft påarbetsmarknaden. Åtskilliga av de studerande som utnyttjatdessa studieplatser hade inte haft möjlighet att satsa påstudierna utan barntillägg inom svux- och svuxa-stödets ram.Vi har till exempel sett uppgift om att 30--av kursdeltagarna vid en folkhögskola avstudiefinansiella skäl nödgats avstå från studierna utan dessabarntillägg.Vi anser att barntillägget bör bibehållas inom både svux-och svuxa-stödet. Detta stöd är så viktigt för att inte övrigainsatser för vuxenutbildning och mot arbetslöshet skallminska i värde, att det bör finansieras med medel, avseddaför arbetsmarknadsinsatser. Det bör ge regeringentill känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att barntillägget bör behållas inom detsärskilda vuxenstudiestödet (svux) och det särskildavuxenstudiestödet för arbetslösa (svuxa) samt att stödet börfinansieras med medel avsedda för arbetsmarknadsinsatser.
mot · GI02Sf510 · 1995-01-25 00:00:00 — Kvinnor inom teknisk och naturvetenskaplig sektor behöver fler välutbildade tekniker och naturvetareför att framgångsrikt kunna konkurrera med andra länder iframtiden.Den möjlighet som årets budgetproposition öppnar med 9 000 platser för vidareutbildning i teknik eller naturvetenskapmed en ny form av studiefinansiering är unik. Regeringentrycker särskilt på vikten av att många kvinnor rekryteras tillutbildningen. Det är bra. Det behövs fler kvinnor inom dentekniska och naturvetenskapliga sektorn. Kvinnor har iallmänhet andra erfarenheter än män. Erfarenheter somockså behövs för en bra utveckling.För många kvinnor är det möjligt att förkovra sig och''satsa på sig själva'' först då barnen vuxit upp. I detsammanhanget kan den föreslagna åldersgränsen för att fåstipendium bli ett hinder för kompetensutvecklingför personer som ännu har kvar till pensionen.Därför bör åldersgränsen höjas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att höja åldersgränsen för N/T-arvodet.
mot · GI02Sf512 · 1995-01-25 00:00:00 — Utbildning är en förutsättning för aktivt och levandefolkrörelsearbete i demokratins tjänst.Kortkursverksamheten utgör t.ex. en mycket viktig del avhandikapporganisationernas utbildningsverksamhet. Studiermed korttidsstudiestöd är också ofta en inkörsport till längrestudier och därmed ett viktigt rekryteringsinstrument. Godutbildning ger en starkare ställning på arbetsmarknaden ochminskar risken för utslagning och för tidig pensionering.Regeringen föreslår att korttidsstudiestöd ochinternatbidrag åter ska kunna sökas gemensamt av fackligaorganisationer och handikapporganisationer. Detta är enviktig åtgärd för att öka rekryteringen till studier frångrupper med kort utbildning. som det intevarit möjligt att söka kollektivt har studieverksamheten inomdetta område minskat i omfattning. Man kan därför utgå ifrånatt det nu finns ett uppdämt behov av studier. Att nu isamband med återinförande av kollektivansökan minskaanslaget kan verka i motsatt riktning. Om det visar sig attregeringens förslag ger upphov till negativa konsekvenser,bör en omprövning ske. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om omprövning av anslaget tillkorttidsstudiestöd och internatbidrag.
mot · GI02Sf514 · 1995-01-25 00:00:00 — Genom avtal mellan CSN och vissa trafikföretag erbjudsstuderande som beviljats studiestöd rabatterade priser påresor. De studerande erhåller för ändamålet ett s.k. CSN-kort.I budgetpropositionen föreslås att statliga bidrag till dettaändamål inte längre skall anvisas. Vi motionärer är myckettveksamma till denna försämring av de studerandes villkor.Vi tror att den sociala snedrekryteringen till högre studierkommer att bli ännu större. Vi vet att de somväljer att studera framför allt kommer från välbeställda ochstudievana familjer. Försämringar i studiemedlen ochreserabatterna kommer att drabba dem som kommer från desämst ställda familjerna. För dem blir steget att söka tillhögre undervisning ännu större.Resorna betyder mycket för den enskilde studenten. Det ärviktigt att kontakten med hemorten upprätthålls, speciellt ibörjan . Där finns föräldrarna och kompisarnaoch den sociala tryggheten för många.Indragningen av reserabatterna kommer också att försvårarekryteringen till de mer avlägsna högskolorna. VidMitthögskolan i kommer avstudenterna utifrån. Också ur den aspekten är möjligheternatill billiga hemresor viktiga.Vi föreslår att statsbidraget till reserabatter behålls och attdet finansieras med omfördelning av pengar inomstudiemedelssystemet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reserabatt för studerande.
mot · GI02Sf515 · 1995-01-25 00:00:00 — Efterfrågan på tekniker och naturvetare kommer att öka.Det råder redan nu brist på civilingenjörer ochgymnasieingenjörer inom vissa branscher.Rekryteringsbehovet är dock störst då det gällercivilingenjörer inom elektronik och data. Arbetslöshetenminskade för civilingenjörer med från december1993 till samma tidpunkt i fjol.Trots detta är fortfarande en hel del arkitekter ochcivilingenjörer inom byggsektorn utan arbete. Därtillkommer ett antal maskiningenjörer. Bland naturvetarna harbl.a. radiofysikerna svårt att få arbete på grund avlandstingens nedskärningar inom vården. Alla dessa hargenomgått utbildningar om minst 160 poäng och skullesnabbt kunna utbildas till lärare i matematik, naturvetenskapoch teknik för att möta behovet inom grund- ochgymnasieskolan.För dessa arbetslösa tekniker och naturvetare är det ettsvårt beslut att ta ytterligare lån för att genomgå denpraktisk/pedagogiska utbildning om 40 poäng som krävs förbehörighet som lärare.Jag föreslår därför att i händelse av riksdagsbeslut om NT-arvoden, även arbetslösa civilingenjörer och naturvetare medstöd av detta arvode skall kunna genomgå enbehörighetsgivande ettårig lärarutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheten för arbetslösacivilingenjörer och naturvetare att genomgå enbehörighetsgivande ettårig lärarutbildning.
mot · GI02Sf518 · 1995-01-25 00:00:00 — Studeranderabatter på tåg m.m. I regeringens proposition föreslås att bidraget till CSN() för inköp av rabatter hos SJ,81,, skall dras in.Vänsterpartiet har stor förståelse för att alla skall vara medoch bidra för att sanera de offentliga finanserna och få stopppå statens lånekarusell.Det är dock också viktigt att högre utbildning stimuleras såatt vi med hjälp av kunskap och kompetens kan åstadkommatillväxt, en tillväxt som ger sysselsättning och som därmedär en förutsättning för att klara välfärdsstatens åtaganden.För många ungdomar är det omöjligt att studera påhemorten. En studeranderabatt gör att ungdomar uppmuntrasatt röra på sig och senare också ta jobb på andra orter änhemorten. Billiga resor tangerar alltså enav den svenska arbetsmarknadspolitikens kännetecken,nämligen att åstadkomma geografisk rörlighet. Det finnsockså ett betydande intresse av att ungdomar tidigt lär sigkollektivresandets, inte minst miljömässiga, fördelar.Vi har även noterat ett egendomligt förhållande vad avsertågrabatten för ungdomar i gymnasieålder. Till dessa harCSN skickat ut ett rabattkort trots att de ändå har en rabatthos SJ. Denna grupp resande är alltså inget problem eftersomSJ har gjort den affärsmässiga bedömningen att gruppenskall subventioneras oavsett om SJ får statligt stöd eller ej.För den återstående gruppen menar att manbör införa någon form av avgiftsbelagt kort. Det skulle haden fördelen med sig att det huvudsakligen används av demsom mera regelmässigt behöver det. För dessa skulle detdock bli åtskilligt billigare än att betala fullpris och manskulle därigenom uppnå ett större mått av rättvisa mellanolika studerandegrupper.Detta gör sannolikt administrationen av kortet någotdyrare. Den kostnaden menar vi att staten bör bidra med.Vänsterpartiet föreslår därför att anvisastill centrala av ettnytt rabattsystem. Nämnden bör också få i uppgift att medSJ och andra reseföretag förhandla fram ett nytt rabattkortför studerande. har också i annan motion tillårets budgetproposition föreslagit ett biljettstöd till SJ. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till anslag E 1. m.m. för /96 anvisar utöver vad regeringen föreslår eller således ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett avgiftsbelagt rabattkort.