mot · GI02K608 · 1995-01-25 00:00:00 — ProblembeskrivningDet finns många skäl till att det gjorts utredningar om denregionala indelningen. Det är inget tvivel om att vi lever i enperiod då demokratin försvagas på alla plan. Demokratin ärtill för att de många människorna, framför allt deutbildningsmässigt och ekonomiskt svaga, skall kunnapåverka samhällsutvecklingen.För de gröna har det alltid varit engrundläggande princip att politiska beslut skall fattas så närade berörda medborgarna som möjligt. Det är viktigare ännågonsin . Marknaden blir allt storskaligare och dessbeslut fattas ofta av anonyma beslutsfattare. Detta ger enkänsla av främlingskap som sannolikt är starkare ännågonsin. En av demokratins uppgifter är att kontrolleramarknadens frihet, vilken ofta behöver begränsas medhänsyn till långsiktiga konsekvenser för människor ochmiljö. Demokrati är redskapet för kollektiv solidaritet ochkontroll av samhällsutveckling och samhällsarbete.Vår grundinställningMiljöpartiet anser att närhetsprincipen i betydligt störreutsträckning skall vara grundläggande när det demokratiskasystemet utformas. Vår grundinställning är att på varjebeslutsnivå skall endast de beslut fattas som ej kan fattas påen lägre nivå. Var gränsen går beror på vilka resurser manförfogar över och vilket underlag som finns för denverksamhet som beslutas. Viktigt är att det, i varje fall pånivåerna kommun, region och stat, skall finnasbeskattningsrätt. har aldrig godkänt denbegränsning i skatteunderlag och beskattningsrätt som statengenomfört under det senaste årtiondet.Miljöpartiet de gröna menar att ett stort antalarbetsuppgifter, som åvilar staten med fördel kanöverföras till regional nivå. Regionerna kan bli redskap fören fördjupad demokrati genom folkvalda länsparlament.Kvar hos staten bör finnas en normgivning som garanterarmedborgarna en ungefär lika behandling från det allmännassida över hela landet. Staten bör däremot ej styra medelstanslag till regionerna utan se till att regionernasskatteunderlag vidgas (genom företags- ochfastighetsbeskattning, vägskatter, eventuellt också vissamiljöskatter, etc.) Staten bör också genom lagstiftning se tillatt resursstarka regioner stöder resurssvaga.Regioner i utvecklingVästsverigeutredningen (betänkande ''-- enregion i utveckling'', SOU 1992:66) föreslår att NORP-länenbildar ett regionalt förbund med ansvar för övergripandeutvecklingsfrågor såsom miljö, trafik, utbildning etc.Utredningen visar på en rad problemområden därsamordningen sker på ett mycket tungrott och otydligtsätt. Bryter man upp det invanda samarbetet får manvisserligen de problem som en omorganisation alltid för medsig, men också positiva fördelar vad gäller att föra upp deregionala frågorna till en mer offentlig debatt.Organisationen skulle bli tydligare och förmodligen ocksåresurssnålare. Det är uppenbart att storleken på en region ärviktig för vilka verksamheter som kan bedrivas eller reglerasav regionen. Detta syns t.ex. på trafikområdet. Det harförutsatts att varje landsting skall ta ansvar förkollektivtrafiken inom sitt område, men med de länsgränsersom existerar har detta blivit praktiskt taget omöjligt, varförman i och tvingats till samarbetsprojektmellan flera huvudmän. Vill man föra ner ett stort antalansvarsområden från statlig till regional nivå så kan det ivissa fall krävas en större storlek på regionen än denuvarande landstingen för att få det tillräckliga skatte- ochrekryteringsunderlaget. Sammanslagning av flera landstingtill större länsparlament bör beslutas av de direkt berördaregionerna utan statlig inblandning.Direktvalda länsparlamentMiljöpartiet de gröna anser att det skall införas direktvaldalänsparlament. I länsparlamenten skall de statligalänsstyrelserna och landstingen sammanföras.Länsparlamenten måste ges betydande resurser från framförallt stat och till viss del från kommuner. Länsparlamentet börkunna ansvara för de områden som ligger pålänsstyrelsen, t ex miljö, trafik, regional näringspolitik samthälsovård, kultur mm inom landstingen.Miljöpartiet de Grönas förslag är att det inleds ettarbete för att införa länsparlament enligt ovanstående och attdetta sker successivt och inleds med och ,eftersom de visat ett starkt intresse för införande avlänsparlament. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beslut på olika nivåer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beskattningsrätt,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de ansvarsområden somlänsparlamentet skall styra över,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sammanslagning av fleralandsting till de större länsparlamenten skall kunna skefrivilligt,5. att hos regeringen begär förslag om införandeav direktvalda länsparlament i ,6. att hos regeringen begär förslag om införandeav direktvalda länsparlament i ,7. att hos regeringen begär förslag om successivtinförande av länsparlament i hela riket i enlighet med vad imotionen anförts.