ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02T417 · 1995-01-25 00:00:00 — Utmärkning av lastfordon m.m. Stillastående lastfordon med eller utan släp har visat sigutgöra synnerligen stora olycksrisker. På olika håll i landethar vid upprepade tillfällen inträffat svåra trafikolyckor,varvid i flera fall bilister som kolliderat med sådanalastfordon omkommit.I är det t.ex. mycket vanligt att traktorer ochsläpfordon parkeras på vägbanan vid lastning av sockerbetor.Även om dessa fordon inte sällan visat sig ha dålig eller tilloch med obefintlig märkning, säger erfarenheterna att ävenlagenligt utmärkta traktorer etc. kan vara svåra att observeraav bilister i mörker och dimma. Detta gäller inte minst ombilisten får möte i det kritiska skede då han/hon skall passeradet stillastående fordonet.Bara på en enda väg i kommun i harflera svåra olyckor inträffat, där personbilar och enmotorcykel bakifrån i mörker kört in i stillastående traktorer.I ett fall avled en av passagerarna i en sådan bil, till följd avkollision med stillastående fordon sysselsatt medbetlastning. De i olyckorna inblandade bilförarna resp.motorcyklisten försäkrar samstämmigt att de inte observeratden traktor som stod parkerad på allmän väg.Såväl Vägtrafikkungörelsen (VTK) somFordonskungörelsen (FK) innehåller vissa regler omreflexanordningar för långa och tunga fordon. Därtill harTrafiksäkerhetsverket (TSV) utfärdat vissa närmareföreskrifter om vad som krävs enligt FK. Uppenbarligen ärdessa regler klart otillräckliga för att eliminera här berördaolycksrisker.Även om tillgång på reflexmaterial av hög kvalitetsannolikt kan bidra till att reducera antalet olyckstillbud medstillastående fordon fordras enligt vår uppfattning ytterligareåtgärder för att skapa tillfredsställande trafiksäkerhet i dettasammanhang. Då erfarenheterna visar att reflexer påparkerade fordon kan vara svåra att observera för bilist somfår möte med fordon med påslaget ljus, krävs uppenbarligennågon form av ljussignaler, helst roterande, vilka är välsynliga i på det stillastående fordonet.Trafikutskottet har tidigare hävdat att ljus av karaktärenvarningsljus bör vara förbehållna fall som avses i föreskrifterhärom som TSV gett ut och till att det i 96 § VTK krävs attparkeringslyktor och baklyktor skall vara tända när fordonunder mörker o.d. har stannats eller parkerats. För de i vissadelar av landet ofta förekommande trafiksituationer som vii motionen hänvisar till är åberopade regler uppenbarligenotillräckliga. Av denna anledning bör göra ettuttalande som innebär att stillastående lastfordonovillkorligen måste vara försedda med väl synligljusanordning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lagändringinnebärande att stillastående lastfordon skall vara förseddamed väl synlig ljusanordning.
mot · GI02T418 · 1995-01-25 00:00:00 — Barn är särskilt utsatta för risk att skadas vid färd i bil ellerbuss. Säkerhetsbestämmelserna för skolskjutsning (SFS 1970/340) ändrades 1992 (SFS 1992:1291) ochinnehåller högre krav på säkerhet än tidigare, men säkerhetenkan ytterligare förbättras genom införande avsäkerhetsbälten i skolbussar.I varje kommun skall styrelsen för skolväsendet verka föratt särskilt anordnade hållplatser för skolskjutsning utformasså att olyckor i möjligaste mån undviks. När fordon användsför skolskjutsning skall det vara försett med särskildutmärkning som utvisar fordonets användning. Vidskolskjutsning skall dörr på vänster sida av fordonet ej kunnaöppnas av passagerare. Annan dörr, som ej manövreras frånförarplatsen, skall vara så konstruerad att den ej kan öppnasfrivilligt. Sådan mellanvägg, som enligt särskilda föreskrifterskall finnas i vissa personbilar som används i yrkesmässigtrafik, skall vara borttagen när fordonet används förskolskjutsning. I undantagsfall får man för skolskjutsninganvända fordon som ej uppfyller dessa krav.Sittplatserna i en personbil som används för skolskjutsningskall vara utrustade med bilbälte. Detta krav finns inte förbuss som används för samma ändamål. Det medför att när enskolbuss tvärbromsar eller kolliderar så riskerar barn attkastas handlöst ut genom splittrade glasrutor eller slungassom projektiler framåt i bussen. bör därför avregeringen begära förslag om säkerhetsbälte för barn ocksåi skolbussar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av säkerhetsbälten iskolbussar.
mot · GI02T419 · 1995-01-25 00:00:00 — I 117a § Vägtrafikkungörelsen (1972:603) finns ettundantag från kravet att använda bilbälte för förare iyrkesmässig trafik för personbefordran. Detta undantag bort.Eftersom bilbältet är ett synnerligen effektivt hjälpmedelatt minska personskadorna vid en trafikolycka, finns det inteskäl att särskilt undanta personer som yrkesmässigt underlång tid exponeras för sådan olycksrisk. Motiveringen för attavstå från bilbältet på grund av risken att utsättas för våldfrån passagerare är helt enkelt inte hållbar.Yrkesföraren bör också vara ett föredöme för andra itrafiken och då är det svårt att förklara varför denne inte skallbehöva bältet. Särskilt svårt är detta numera dåanvändningskravet gäller passagerare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ta bort undantaget för yrkesförareatt använda bilbälte.
mot · GI02T421 · 1995-01-25 00:00:00 — På våra vägar sker fortfarande alltför många olyckor medstort lidande för de människor som skadas och storakostnader för samhället. Många ansträngningar görs ochmycket pengar har lagts ner för att förbättra trafiksäkerheten,men det finns ännu mycket mer att göra. Samhälletsansträngningar att förbättra trafiksäkerheten måste fortsätta.Utbildningsinsatserna måste intensifieras. Våra skolor hardärvid ett stort ansvar. En ändrad attityd hos trafikanterna ärockså nödvändig. Respekten för de trafikregler som finnsmåste öka.Enligt statistiken är den genomsnittliga kostnaden för entrafikskada . Bland skadorna dominerar huvud- ochnackskador. I en rapport från redovisaspersonskadorna i trafiken till 6,4 miljarder , varavsamhällets kostnader är . Allt vad som kan göras för att nedbringa antalet olyckormåste göras i syfte att minska både mänskligt lidande ochkostnader.Då måste också bilproducenterna ta sitt ansvar och inyproducerade bilar införa luftkudde, bättre huvudstöd,bältessträckare och högre monterade bromsljus som standardpå alla nya bilar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrade minimikrav på bilars säkerhet.
mot · GI02T422 · 1995-01-25 00:00:00 — Den sista svenska mopeden tillverkades 1982 av Monark.Mellan åren 1987 och 1992 såldes det mopeder till ett värdeav . 143 miljoner av detta varimport.Nu finns möjlighet att åter tillverka en svensk moped. prototyp för en svensk moped har tagits fram vidIdéverkstaden i . 50 har en självbärande ramav en helt ny typ. Två plåthalvor och en mittskiva ger enmycket vridstyv konstruktion. Den självbäranderamkonstruktionen är uppbyggd runt två patentlösningar.Viking 50 är en Europamoped som är utvecklad enligt deregler som gäller inom EU i år.Det tar tid för de etablerade tillverkarna att ställa om sinproduktion efter de nya EU-reglerna. I stora tillverkarländeranpassar regeringarna datumet för när reglerna ska börjagälla till vad som är bäst för företagen. I har vi enfärdig modell, men inga regler för typgodkännande ochteknisk specifikation.I tider av hög arbetslöshet finns stora och goda möjligheteratt starta produktion av den nya mopeden inom projektetAROS Bike. behöver de arbetstillfällen som kankomma att inrymmas inom projektet och får enmöjlighet att komma in på en ny marknad. För att göra dettamöjligt måste dock följande regler gälla:Åldersgränsen förEuropamopeden ska vara 15 år.Mopeden ska krävaförarbevis (trafikvett och märkeskunnande), ej A klasskörkort.Typgodkännanderegler och teknisk specifikationmåste börja gälla . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt åldersgränsen för Europamopeden skall vara ,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det för framförande av Europamopeden skall krävasförarbevis,3. att som sin mening ger regeringen till känna atttypgodkännanderegler och teknisk specifikation måste börjagälla .
mot · GI02T501 · 1995-01-25 00:00:00 — Den positiva utveckling som pågår på Nordkalottområdetinnebär för i allmänhet och i synnerheten betydande möjlighet att öka handeln över gränserna. Deväst--östliga kommunikationerna ----bör därför sammanlänkas.Handelsutbytet på har ökat kraftigt 1994.Godsflödet från och till via över svensk-finska gränsen har därmed också haft en uppgång. Det ärdärför viktigt att kommunikationerna fungerar på etttillfredsställande sätt.En hämmande faktor för snabba och effektiva transporterär skillnaden i spårbredd mellan svenska och finskajärnvägar. För att undanröja detta problem bör enomaxlingsterminal byggas i . Godsflödenaskulle därmed kunna fördubblas till gagn för näringslivet inteminst i norra nämnda investering som beräknas uppgå till ca 50miljoner kronor bör ytterligare investeringar ske påHaparandabanan. mellan och ,som togs i bruk 1915, är enda fastajärnvägsförbindelse med . Den 167 km långajärnvägssträckan trafikeras endast med godstransporter.Under 1994 har upprustning påbörjats på bandelenBoden -- , men ytterligare 100 miljoner kronorbehövs för att öka transportkapaciteten. När det gällersträckan -- har avsatt 75miljoner kronor för upprustning 1995.Sträckan -- är och i behov avåtgärder. I stället för att upprusta den gamla banan bör nyjärnväg byggas mellan och , dels därföratt den sträckan är betydligt kortare och dels därför attindustrierna ligger vid kusten. Med en ny järnväg mellanHaparanda och får man en sammanhängandejärnväg med hög kapacitet från till medanknytning till stambanan och malmbanan.Elektrifieringen av nämnda bansträcka är givetvis viktigmen måste anstå till dess investeringar i omaxlingsterminaloch ny bandel genomförts. Denna infrastrukturinvestering ärstrategiskt riktig och ger näringsliv en bättrekommunikation med en ny och attraktiv marknad.Regeringen bör pröva möjligheterna att inom ramen försatsningar på infrastrukturen rymma de åtgärder som härföreslagits. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att investeringen i enomaxlingsterminal i bör ske 1995--1996,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ytterligare medel till bandelenBoden--bör prioriteras --1996,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ny bandel mellan ochKarlsborg.
mot · GI02T503 · 1995-01-25 00:00:00 — SJ:s godstransporter och taxepolitik SJ har ändrat flödet av det gods som SJtransporterar. Dessa förändringar har inneburit försämringarför nyttjande i två anseenden. Dels måste nyttjaren betala förhela den faktiska sträckan som godset transporteras, dels harfärre transporter möjlighet att nå sin destination över en natt.Vi tar ett exempel från våra trakter:Sedan godsrangeringen i omändrats hösten 1994måste exempelvis godstransporter från gå överGöteborg och sedan tillbaka hela vägen österut igen för attkomma till Modos pappersbruk i . hartransporterna gått ----Nässjö.Den förlängda körsträckan innebär förlängdatransporttider och att kostnadseffektiviteten härigenomminskar för brukande företag. Stora kostnadsökningardrabbar också godskunderna -- enbart för Modos del harökningen beräknats till . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn avtransportflödena inom SJ,2. att hos regeringen begär en översyn avprissättningen på godstransporterna så att ingen betalar förlängre sträcka än transporterna i praktiken skulle kunnautföras på.
mot · GI02T506 · 1995-01-25 00:00:00 — Kommunerna , , ochHelsingborg bedriver i samförstånd med övrigamellanliggande kommuner ett regionsutvecklingsarbete somkallas projekt . Målsättningen är attgenomföra ett nytt järnvägsbyggnadsprojekt förhöghastighetståg mellan och ochvidare till och . Detta projekt är intressantäven med den utgångspunkten att det även kan samordnasfunktionsmässigt med Götalandsbaneprojektet.En utbyggnad av järnvägen för s.k. höghastighetstågskapar nya möjligheter för snabba, bekväma ochmiljömässigt riktiga förbindelser mellan , andraorter i Syd- och och viktiga befolkningscentrai Europa.Det är viktigt att utifrån sitt läge i har välutbyggda kommunikationsmöjligheter om vi skall kunnautnyttja de fördelar som vårt medlemskap i ger. FrånEU:s sida ser man även mycket positivt på att ochövriga kan ingå i det europeiska höghastighetsnätet.Regeringen har givit i uppdrag att utreda fråganom en utbyggnad av Götalandsbanan. Detta är mycketpositivt. Vi anser att projektet också skallbli föremål för utredning. är i sigmotiverat som fristående projekt men skulle detspårbundna kommunikationsnätet totalt sett förstärkas omäven den aktualiserade Europalinjen blir föremål förutredning och genomförande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utredning av ''Europabanan''.
mot · GI02T507 · 1995-01-25 00:00:00 — Utbyggnaden av Nordlänken: --Kornsjö-- har i tidigare ställningstaganden bedömt attNordlänken utgör ett strategiskt järnvägsprojekt förutvecklingen av trafiken mellan ochkontinenten. Mot bakgrund av att utbyggnaden i sin helhetinte bedömts rymmas inom planeringsramen, förutsatteriksdagen att möjligheten att uppnå en tidigareläggning,prövas inom ramen för den fortsattainfrastrukturplaneringen. Nordlänken ingår som en del iNordic Triangle bland de infrastrukturprojekt som bedömtssärskilt angelägna inom EU. Regeringen har i prop1994/95:100 föreslagit besparingar som innebär attgenomförandet av bl a stomnätsplanen förskjuts i tiden.Den redan otillräckliga utbyggnadstakten för Nordlänkenriskerar därmed att ytterligare fördröjas. Utbyggnaden avVästkustbanan och planerna på förbättradejärnvägsförbindelser med kontinenten får inte full effektförrän också järnvägsförbindelsen till är utbyggd. Frånsamhällsekonomisk synpunkt är det rationellt att samtidigtkunna ta i bruk hela detta järnvägssystem. Ur miljösynpunktär det mycket angeläget att skapa ett konkurrenskraftigtjärnvägssystem längs den svenska för att reduceratrafikens miljöpåverkan. Mot bakgrund avfolkomröstningsutslaget i är det dessutom särskiltangeläget att kraftfullt verkar för att de samladeskandinaviska transportintressena tillvaratas. Nordlänken ärav central betydelse för transporter till kontinentensamt till väst- och sydsverige.Regeringen bör verka för att Nordlänken blir ett prioriteratprojekt i EU:s infrastruktursatsningar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten av att påskynda istället för senarelägga utbyggnaden av Nordlänken,2. att hos regeringen begär en redovisning avmöjligheterna att tidigarelägga utbyggnaden av Nordlänkenmot bakgrund av de beslut som fattats inom EU.
mot · GI02T509 · 1995-01-25 00:00:00 — Med den växande miljömedvetenheten i vårt samhällekänner vi starkt stöd för miljöåtgärder inomtransportområdet. Det gäller nu att så långt som möjligt attflytta över tunga godstransporter från väg till järnväg.I ligger två stålindustriorter, ochMunkfors. Godstransporterna till och från dessa tungaindustrier har tidigare skett på den smalspåriga så kalladeNKLJ-banan. Då underhållet eftersattes blev till slut ennedläggning av banan genomförd.De tunga godstransporterna till och från ochMunkfors sker nu på väg. Detta är uppenbarligen enutveckling som går stick i stäv med intentionervad gäller tunga godstransporter. Det är också alldelesuppenbart att den kraftigt ökade lastbilstrafiken innebär enmiljöpåverkan som går på tvärs med det allmännamiljömedvetandet vad gäller avgasutsläpp från bilismen.Vi befarar att avsaknaden av järnvägsförbindelse kan varaett långsiktigt hot mot och utveckling ochöverlevnad som industriorter. kan i nulägetutgöra en begränsande faktor för tunga ämnestransporter tillHagfors. Det vore djupt olyckligt då vi nu också ser enuppåtgående trend inom den stålproduktion som sker viddessa orter.Enligt vår mening är det berättigat att utreda delångsiktiga konsekvenserna av avsaknaden av järnväg iHagfors--. Resultatet kan därefter på ettrelevant sätt vägas in i ett vidare miljö- ochsamhällsekonomiskt perspektiv för en bedömning av deinvesteringsbehov som finns.Riksdagen bör mot bakgrund av vad som anförs avregeringen begära att en utredning görs om enjärnvägsförbindelse ----. Dennautredning torde sedan utan vidare kunna övergå i ettprojekteringsarbete för en nybyggnad av järnväg mellannämnda orter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en ny järnvägsförbindelse ----.
mot · GI02T510 · 1995-01-25 00:00:00 — En snabbtågsförbindelse ----------som getts namnetAtlantbanan är en av de stora infrastruktursatsningar somdiskuterats alltmer intensivt . Inte minstsedan förre landshövdingen utrett projektetoch dess finansiering har förhoppningarna om ett relativtsnabbt förverkligande stärkts.I tioårsplan finns 2,3 miljarder avsatta för attmöjliggöra snabbtågstrafik på sträckan. Om snabbtågstrafikskall bli möjlig behövs ytterligarepengar. Berörda kommuner, landsting och länsstyrelser längsbanan har i ett avsiktsbrev förklarat sig beredda att tillskjuta180 miljoner för att påskynda projektet. Ett förverkligandeav projektet skulle innebära att restiderna längs banan iprincip halveras så att sträckan --kanklaras på fyra timmar.Med den deklaration som regeringen gjort om att inte satsapå de storskaliga motorvägsplaner som figurerat i vissaframtidsplaner bör det rimligen beredas möjligheter att istället föra över pengar till miljöinriktade och framsyntainfrastruktursatsningar som främjar järnvägstrafik ochsjöfart. I detta sammanhang är Atlantbanan ett projekt somborde prioriteras och tidigareläggas.Konsultföretaget som studeratAtlantbaneprojektet har kommit till slutsatsen attAtlantbanan är en högst lönsam samhällsekonomisksatsning. Förutom bättre kommunikationer och snabbaretransporter ger projektet mellan 700 och 900 jobb i tre fyraår.På den norska sidan påskyndas också planerna för attsnarast kunna fullfölja Atlantbanan. Här handlar det om attrusta upp och elektrifiera Meråkersbanan från tillStorlien, som är en förutsättning för ett förverkligande avAtlantbaneprojektet.Ett påskyndade av Atlantbanan skulle ha stor betydelse förnäringslivet i de regioner som banan berör. Inte minst förnäringslivets möjligheter att utvecklas i ochJämtland har projektet stor betydelse. Det skulle kunna bliett lyft för näringslivet på båda sidorna av gränsen. Det skulleockså ge möjligheter för svenskt näringsliv att i större skalautnyttja den isfria hamnen vid . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännabehovet av att påskynda .
mot · GI02T512 · 1995-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inarbetning av Sydostlänken istomnätsplanen 1998--2007.
mot · GI02T513 · 1995-01-25 00:00:00 — Statens kostnadsansvar för resecentrum m.m. På många platser i landet byggs stationen ochstationsområdet om till s.k. resecentrum. Det viktigasteinnehållet i dessa centra är en planskild förbindelse förpassagerarna mellan plattformarna och mellan stationshusoch plattformarna. Efter är ett moderntsådant resecentrum byggt i och i pågårbyggandet av ett liknande.Alvesta är en av de viktigaste knutpunkterna vid södrastambanan p.g.a. bl.a. att kust till kust-banan där korsar södrastambanan. Genom upprusting av kust till kust-banan ochp.g.a. nya moderna snabbtåg har trafiken på denna bana ökatkraftigt . Bl.a. därför planerar SJ att låtasamtliga snabbtåg stanna i då de sätts i trafik fr.o.m.1995.Alvesta kommun har tillsammans medLänstrafikhuvudmannen i länet, , , ,och kommun gjort en förprojekteringav ett resecentrum, som innehåller bl.a. en bro som skaparförutsättningar för planskilda förbindelser mellanplattformarna och mellan plattformarna och stationshuset.För att åstadkomma tillräckligt med parkeringsplatser skallbron gå över hela bangårdsområdet för att knyta an tillparkeringsplats på östra sidan om järnvägsområdet.Investeringarna för hela anläggningen är nu beräknad tillminst . Anläggningen blir dyr dels beroendepå att plattformarna är ovanligt smala (ca 7 m) och delsberoende på att stationshuset är kulturminne. Den nyabyggnaden måste därför på ett omsorgsfullt sätt anpassas tilldet gamla stationshuset.Enligt hittillsvarande uppgifter har SJ och intemöjlighet att medverka till finansieringen av bron med merän ett fåtal . Om bron skall bli verklighetmåste alltså kommun, tillsammans med ev. andralokala intressenter, finansiera bron. Visserligen kan s.k. LTA-medel erhållas. Reglerna för LTA-medel, som ytterst bestäms avVägverket, är emellertid mycket svårtillämpbara påresecentret i eftersom dessa bara skall utgå förregional trafik. Vad som är regional trafik i fallet resecentrumi är mycket oklart.Det är enligt min uppfattning orimligt att kommunen, ev.tillsammans med andra lokala intressenter, svarar förhuvuddelen av finansieringen av ett resecentrum, som yttersti första hand betjänar trafik som SJ och ansvararför. Det är rimligt att huvuddelen av investeringarnafinansieras av och SJ. bör finansieraden del som avser trafiksäkerhetsåtgärder för passagerarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändringar i reglerna föransvarsfördelningen mellan och SJ.
mot · GI02T514 · 1995-01-25 00:00:00 — I samband med att SJ:s trafikeringsrätt för persontrafik pålänsjärnvägarna upphörde , gjordes enutredning som visade att det regionala resandet påÅdalsbanan var mycket begränsat. Resandet på banan varoch är övervägande av interregional karaktär.I den stomnätplan som har arbetat fram förplaneringsperioden --2003 finns förstaetapp finansierad. Med det systemtänkande som ersatt dentidigare objektsrelaterade planeringen framstår Ådalsbanansklassificering som än mer felaktig . Ådalsbananbör därför tillföras stomnätet.Länsjärnvägen --kommer vidutbyggnaden av -- att utgöra ett tydligtexempel på de brister som järnvägsnätets indelning har.Mellansel--är en länk i en transportkedja sominte är lokal eller regional till sin karaktär. Bl.a. motiverarMo--Do:s transporter att --valts somförsta etapp av Botniabanan.Det finns således goda skäl till varför det behöver görasen total översyn av järnvägsnätets indelning i Västernorrlandsnarast möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om järnvägstrafiken i .