mot · GI02Ub635 · 1995-01-25 00:00:00 — Genustillhörighet tycks ha varit, och är alltjämt, en av destarkast strukturerande principerna i alla kända samhällen.Trots detta har frågan inte ägnats vare sig politiskt ellervetenskapligt intresse . Genomatt använda genus (engelskans gender) och inte kön(engelskans sex) markeras att det som står i fokus förintresset är de sociala uttrycksformerna för kön. Dessa harklara, men inte automatiska anknytningar till biologiskalikheter och olikheter mellan kvinnor och män. Som exempelpå den snabba utvecklingen kan nämnas att genussystemetinte beaktades i den norska maktutredningen somgenomfördes men väl i den svenska somgjordes sedan.Utvecklingen är dock ojämn. Inom vissa discipliner harman kommit förhållandevis långt, och genusdimensionenhar börjat ses som en naturlig del av forsknings- ochundervisningsansvaret. Inom andra discipliner har manknappast ens börjat. Några tjänster med genusinriktning harinrättats på olika håll i landet, ibland på statsmakternasinitiativ, ibland som ett resultat av lokala beslut.Genusforskningens resurserSärskilda forskningsmedel har sedan några år tillbakaavsatts inom FRN:s ram för kvinno- ochjämställdhetsforskning. Detsamma gäller förArbetsmiljöfonden. På alla universitetsorter finnsforumorganisationer helt eller delvis finansierade av centralaanslag. Den forskning och undervisning som görs inomgenusområdet är genomgående underfinansierad ochberoende av eldsjälars oavlönade arbete. Om området skallfå den stabilitet och långsiktiga kunskapsuppbyggnad somkrävs bör nya organisatoriska lösningar prövas.Av den korta beskrivningen framgår att genusaspekter harväckt intresse inom delar av det vetenskapliga samfundetmen att verksamheten är splittrad både ortsmässigt ochdisciplinärt. Detta är ganska naturligt då ämnesområdet fårsägas vara tvärvetenskapligt till sin karaktär medanuniversitets- och högskolesystemet är disciplinärt.Vad kan görasUniversitetet i har visat en betydandekompetens att utveckla och genomföra tvärvetenskapligforskning inom för samhället viktiga problemområden. Föruniversitetet borde det därför vara en naturlig och angelägenuppgift att pröva behoven och förutsättningarna för ett nyttforskningstema med tyngdpunkten på genusrelationernasinnehåll och utveckling i ett komparativt historiskt ochinternationellt perspektiv. Förutsättningarna för attimplementera ett tema är goda dels genom att ettfungerande temaövergripande nätverk mellan aktiva forskareredan finns, dels genom det uttalade positiva intresset förfrågeställningarna både från ochtemaorganisationens ledning.Med temaforskning i den form den är etablerad iLinköping, avses forskning och forskarutbildning inom ettvalt problemfält. Problemfältet utgör både utgångspunktenför forskningen och det förenande elementet i verksamheten.Förslag till tema har prövats enligt två huvudkriterier:samhällsrelevans och inomvetenskaplig betydelse, bådautförligt diskuterade i Forskningsrådsutredningensbetänkande ''Forskningsråd'' (SOU 1975). Forskningen i etttema skall bedömas vara samhällsrelevant och hainomvetenskaplig betydelsle.Vårt förslagVi anser att man inför den kommande forskningspolitiskapropositionen bör utreda möjligheten att inrätta ett temaGenus vid universitets temainstitution.Temarådet som är ledningsorgan för temaforskningen ochbesitter kompetens att utveckla tvärvetenskaplig forskningkan här medverka liksom , som harhuvudansvaret för att stödja och främja forskning omgenusfrågor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utredning av genusforskning vidLinköpings universitets temainstitution.