mot · GJ02Ub2 · 1995-11-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:89 Utbildning i för utlandssvenska barn och ungdomar Regeringen föreslår i propositionen attutbildningsmöjligheter för utlandssvenska barn ochungdomar skall erbjudas i alla skolformer från och medårskurs 7 i till och med gymnasieskolan.Statsbidrag skall lämnas till anordnaren av utbildningen ochfölja eleven oavsett skolform. Inackorderingsbidrag skallockså lämnas enligt reglerna för studiestöd. Samtidigtföreslås att den nuvarande regleringen för riksinternatskoloravskaffas med en övergångstid om längst . Motivetanges vara ökad valfrihet för utlandssvenska elever samt attden nuvarande regleringen för riksinternatskolor ärotidsenlig.Den ökade internationaliseringen och inte minst medlemskap iEU, kommer att innebära att allt fler svenskar av olika kategorier bosätter sigutomlands under längre eller kortare perioder. Vid rekrytering till tjänstermed placering utomlands är frågan om barnens skolgång en av de viktigaste.Om familjerna tvingas leva åtskilda är tillgången till enskolmiljö där både utbildning och boende har hög kvalitet en förutsättning föratt både ungdomarna och föräldrarna ska känna sig trygga. Eftersom behovenoch önskemålen skiftar ser vi det som positivt att regeringen vill utökavalmöjligheterna för familjerna.Förslaget om att avskaffa riksinternatskolornaavvisar vi däremot bestämt. Det går stick i stäv med de berörda ungdomarnasoch föräldrarnas önskemål och också med regeringens uttalade målsättningatt öka valfriheten. Den kompetens och erfarenhet som byggts upp under långtid vid riksinternatskolorna, både när det gäller utbildning och boende, ärmycket uppskattad av såväl föräldrar som elever. Ett beslut att avskaffadenna skolform utan att först grundligt undersöka vilka konsekvenser detskulle få för de berörda är oansvarigt. Att föreslå avveckling av det alternativsom är mest uppskattat rimmar dessutom dåligt med talet om valfrihet.Det ter sig vidare helt obegripligt att regeringen tycks anse att det i en tiddåinternationaliseringen kraftig tilltar inte skulle vara i behov avåtminstone tre riksinternat. anser därför att staten även ifortsättningen bör sluta avtal med de tre riksinternatskolor som finns idag.Utformningen kan ske i direkta överläggningar med berörda skolor. Omytterligare behov visar sig föreligga senare kan det bli aktuellt att slutaavtalmed flera skolhuvudmän med tillgång till internatplatser.Samtidigt bör möjligheten att välja andra skolformer och annat boendeöppnas. Det sker genom att statsbidraget för elever utan hemkommun följereleven och genom att inackorderingstillägget för samtliga utlandssvenskaelever utbetalas direkt till målsman.De tre skolor som fungerar som riksinternatskolor har en unikerfarenhet av att ta emot barn och ungdomar till föräldrar som arbetarutomlands. På internatskolorna bor eleverna i en hemlik miljö. Där finnsvuxna som kan fungera som ställföreträdande föräldrar, och som väl kännerde speciella förhållanden som dessa barn och ungdomar lever i. Där mötereleverna kamrater som befinner sig i en liknande situation och har liknandeerfarenheter. Där får ungdomarna vänner att dela sina upplevelser med.Föräldrarna upplever en trygghet i detta arrangemang, en trygghet som ärutomordentligt betydelsefull när deras arbetsuppgifter tvingar dem vara långtborta från sina barn. Personalen på riksinternatskolorna har vidare kunskapom olika länders skolsystem och särskilt de internationella skolornasuppläggning av undervisningen. Detta är viktigt då många av ungdomarnatillbringat den största delen av sin uppväxt utomlands och därmed fåttutbildning i annat land, och ofta på någon internationell skola. Elevernaseventuella kunskapsluckor förstås och kan lättare fyllas genomriksinternatens särskilda erfarenhet på området.Om riksinternatskolorna avvecklas kan stora svårigheter när det gällerutlandssvenska elevers boende förutses. Risken är att många som inte harmöjlighet till inackordering i familj, eller när inackorderingen inte fungerar,tvingas till eget boende långt innan de är mogna för det.Då efterfrågan på den speciella skolform som riksinternatskolorna erbjudersnarare kan bedömas komma att öka kan det inte på något sätt anses varamotiverat att upphöra med den verksamhet de bedriver.Vi tillbakavisar propositionens påstående att de kommuner där dagens treriksinternatskolorna finns får dubbelt statsbidrag. Skolorna får idagstatsbidrag för undervisningen till samtliga elever, både internat- ochexternatelever. Dock kompenserar sig staten för detta bidrag genom attreducera bidraget till kommunen. Så är det t ex för därGrännaskolan finns. Nästan alla externatelever på Grännaskolan kommer frånJönköpings kommun, vars statsbidrag därmed minskas med motsvarandeelevvolym. Vi tillbakavisar regeringens förslag om att utbildningsbidraget förexternatelever skall betalas via hemkommunen istället för som medstatsbidrag. Hänsyn bör tas till riksinternatskolornas småskalighet, att de harintagning året runt, att de bedriver stödundervisning för utlandssvenskaungdomar. Dessa skäl motiverar att ett högre bidrag ges dessa skolor änövriga friskolor. Vid en sådan förändring som regeringen föreslår skulle t exGrännaskolan förlora ca , vilket inte kan stödjas.I regeringens tillväxtproposition (1995/96:25) betonas med all rättutbildningens värde för att främja ekonomiska framsteg. Regeringensproposition om utbildning i för utlandssvenska barn och ungdomar(1995/96:89) måste betecknas som ett obegripligt avsteg från detta synsättsom onekligen drabbar en viss grupp av elever. visade sammaklarsyn som i tillväxtpropositionen i regeringens proposition 1990/91:100 därhan skriver: "Stöd till sådana skolor har utgått ochutgör en förutsättning för skolans och därmed utbildningens existens. Jagfinner det utifrån nationella och kulturella synpunkter viktigt att stöd ioförändrad omfattning får utgå fortsättningsvis till sådana skolor." HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om att regleringen förriksinternatskolor skall avskaffas efter en övergångstid ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjlighet att välja andra alternativ,3. att avslår regeringens förslag om att hemkommuner gesskyldighet att fördela resurser för icke utlandssvenska elever somväljer att gå på en riksinternatskola.