mot · GJ02K5 · 1995-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:80 Ändrade relationer mellan staten och InledningFrågan om förändrade relationer mellan ochstaten har utretts . Några nämnvärda resultat har inte uppnåtts. Denproposition som föreligger är ett principförslag till hur derättsliga och ekonomiska relationerna skall utformas iframtiden. Vår grundinställning är att med religionsfrihetensom utgångspunkt bör alla kyrkor och samfund få verkaunder så likartade förutsättningar som möjligt. Det liggandeförslaget ger även en särställningmen innebär ändå ett stort steg i rätt riktning. I föreliggandeförslag har det dessutom till skillnad från tidigare gått att nåen bred parlamentarisk enighet. Kyrkomötet har också mednågra få undantag ställt sig bakom förslaget. Detta ser vi sompositivt inför den framtida utvecklingen.Svenska kyrkan etttrossamfundKyrkans viktigaste uppgift är och har alltid varit att förmedladet kristna budskapet. Förändrade relationer med statenändrar inte på detta, utan kan snarare innebära nyamöjligheter. Kyrkans verksamhet kan aldrig isoleras frånövriga samhällslivet. De värderingar, den etik ochmänniskosyn, som kyrkan står för avspeglas isamhällsarbetet. Den etiskt neutrala staten är en omöjlighetoch eftersom stat och politiska partier ska vara icke-konfessionella måste kyrkor och samfund se det som sinuppgift att bibringa medborgare förståelse och respekt för devärderingar och den människosyn som utgör vårt folkssammanhållande kraft. roll måste utifrånhistoria och tradition och rikstäckande omfattning därvidlagalltjämt anses vara speciellt ansvarsfylld. Kyrkans roll i vårtsekulariserade samhälle behöver således tydliggöras avkyrkan själv. Det är för övrigt något som vi tror stora delarav svenska folket förväntar sig. Behovet av den trygghet somkyrkan står för, när omvärlden i övrigt ständigt förändras,har snarare ökat än minskat. Det är därför viktigt att kyrkanäven i fortsättningen kan vara en folkkyrka som är tillgängligför alla i hela landet. Statens stöd kan motiveras av historiskaskäl såväl som utifrån det faktum att en så stor del avsvenska folket är och förväntas fortsätta att vara medlemmari Svenska kyrkan.Att som folk och nation klart deklarerar sin tillhörighet till kristenmänniskosyn och kultur innebär inte att möjligheterna för människor medannan religion att utöva sin tro försämras. Snarare är det av värde för ettöppet, pluralistiskt samhälle att det klart framgår på vilket fundament landetskulturella och sociala liv vilar. Medvetenhet om den egna identiteten är enhjälp att förstå människor som har en annan religiös och kulturell bakgrund.Den för vilken ingenting är heligt har vanligtvis svårt att förstå, att andrahåller något för heligt och omistligt.För att även skall kunna uppfattas som ett land, varskultur är förankrad i etik och människosyn, måste både och andra kristna kyrkor och samfund få så goda arbetsbetingelsersom möjligt.Diskussionen om organisationsförändringar och relationsfrågor har tagitmycket tid och kraft, vilket också påverkat kyrkans inre arbete. är det högtid att kyrkan får fungera som kyrka.Kulturhistoriskt värdefullegendomSvenska kyrkans cirka 3 600 kyrkor förvaltas avkyrkokommuner. I propositionen föreslås att Svenska kyrkanbör kunna få en viss ersättning av staten för vården av dennakulturhistoriskt värdefulla egendom. Omfattningen,utformningen och finansieringen av en sådan ersättning skadock utredas.Ett flertal av kyrkorna utgör en ovärderlig kulturskatt som även kommandegenerationer bör beredas möjlighet att få uppleva och ta del av. I det aktuellaekonomiska läget är risken stor att en tänkt ersättning blir alltför liten ellermöjligen helt uteblir. Detta får inte ske. Den s k föreslogatt ett visst belopp/år skulle fastställas för det statliga åttagandet när detgäller värden av kyrkobyggnader. Denna princip bör enligt vår mening läggasfast inför det fortsatta beredningsarbetet. anser att fråganbehöver utredas grundligt och förutsättningar skapas för en acceptabelersättningsnivå.Ett väl fungerandeutjämningssystemFör att ska kunna bedriva en rikstäckandeverksamhet krävs ett väl fungerande utjämningssystem. Dennu existerande kyrkofonden förutsätts även ha encentral roll i dessa sammanhang. Tanken är att en särskildutredning, den så kallade , skase över systemet för ekonomisk utjämning inom och lägga fram förslag om hur detta bör vara utformatfortsättningsvis. Det måste betonas att alla församlingar,både i städer och på landsbygd, ska få så godaarbetsbetingelser och förutsättningar som möjligt att verka.Alla som tillhör en kyrkoförsamling bör ha möjlighet att firagudstjänst. Detta ska vara utgångspunkten förKyrkoutjämningsutredningens arbete.PersonalfrågorI propositionen nämns också att ett fortsatt statligtutredningsarbete behövs vad gäller personalfrågorna. Antaletkyrkligt anställda uppgick till cirka 25 500. Det ärmycket angeläget att den personal som på grund avförändringsarbetet tvingas sägas upp garanteras en rimligavvecklingssituation. Regeringen har i dessa frågor för avsiktatt inrätta ett särskilt samrådsorgan, vilket är positivt. Vikristdemokrater anser att dessa frågor måste tas på fullasteallvar och får inte förbises. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ersättning till kulturhistoriskt värdefull egendom,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utgångspunkten förKyrkoutjämningsutredningens arbete,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det fortsatta arbetet med personalfrågorna.