mot · GI02N301 · 1995-01-25 00:00:00 — SammanfattningKristdemokraterna förordar en generell näringspolitik somuppmuntrar företag och företagande. Det är endast genom ensådan politik som nya långsiktigt uthålliga arbeten kanskapas och välfärden i det längre perspektivet kan värnas ochutvecklas. Det är inte politiker som skapar arbeten men detär politiker som har ansvaret för att skapa ett näringsklimatsom uppmuntrar till företagande och investeringar.Under den föregående fyrklöverregeringens tidgenomfördes en omläggning av näringspolitiken i generellriktning. Hinder i form av regleringar upphävdes,arbetsrätten moderniserades, dubbelbeskattningen påriskvilligt kapital avskaffades och ägarspridningen av aktierökade.Den socialdemokratiska regeringen har radikaltförsämrat möjligheterna för företag och företagande. Genomatt gå ifrån den generella näringspolitiken till förmån för enmer selektiv försämras näringsklimatet. Skattehöjningar,regleringar, stelbent arbetsrätt skapar en dålig grund för detekonomiskt nödvändiga -- en period med nya och växandesmåföretag. Detta kommer i ett längre perspektiv att få svåraåterverkningar för välfärden, för jobben och förmöjligheterna att komma tillrätta med de statsfinansiellaproblemen.I föreliggande motion redovisas kristdemokraternasalternativ till regeringens politik. Den ger sammantaget godamöjligheter för många nya arbetstillfällen främst ismåföretag men lägger också en grund för tillväxt och dennödvändiga saneringen av statsfinanserna.1. näringspolitiska grundsynEtt välfärdssamhälle kräver en samhällsekonomi i balans.En förutsättning för en god välfärd är en effektiv ochansvarsfull marknadsekonomi. Det visar den historiskaerfarenheten. Marknadsekonomin bygger på att människorenskilt eller i olika former av samverkan fritt kan äga,förvärva och förvalta egendom och företag. Den germänniskan valfrihet och utlopp för sin kreativitet.Därigenom skapas grunden för ökat välstånd och för ensolidarisk välfärdspolitik.En väl fungerande marknadsekonomi bygger på ettsamhälle med en grundläggande etisk samsyn.Marknadsekonomins civilrättsliga grundval är frivilliga, oftainformella, avtal mellan självständiga aktörer. Hederlighetoch personligt ansvarstagande är viktiga fundament somunderlättar ekonomins funktionssätt genom att det sänkertransaktionskostnaderna och därmed leder till ökadeffektivitet i ekonomin. Den viktigaste långsiktiga uppgiftenför ekonomisk politik är därför att skapa goda institutioner --goda normer, vanor och regler. KdS tror att en politik baseradpå hederlighet, ansvar och rättsmedvetande är grunden fören långsiktigt god ekonomisk utveckling. Kristdemokraternaefterstävar en marknadsekonomi baserad på etiska principeroch styrd av sociala och ekologiska hänsyn.Den grundläggande uppgiften för staten när det gällernäringspolitiken är att lägga fast ramar och långsiktigaspelregler. Dessa måste vara stabila och tillväxtbefrämjande.Endast då kan en sund näringsverksamhet utvecklas.2. Ogynnsamma villkor för näringslivet viktig orsak tillSveriges ekonomiska problemNäringspolitiken kan inte drivas för sig utan måste varasammankopplad med den ekonomiska politiken i övrigt. Omden ekonomiska politiken som helhet är fel kan ingennäringspolitik i världen korrigera denna.De grundläggande orsakerna till dagens djupa ekonomiskakris i ligger långt tillbaka i tiden. Redan i början av1970-talet började ekonomiska utveckling avvikafrån den i jämförbara länder. De offentliga utgifterna harvuxit betydligt snabbare i än i jämförbara länder. av transfereringssystemen har fått en utformning som letttill ett överutnyttjande, vilket bidragit till såväl högakostnader som dämpad produktivitetsutveckling. Mångasektorer har dominerats av offentliga monopol, vilket lett tillsämre effektivitet och högre kostnader och därmed också tillundanträngningseffekter.Expansionen av de offentliga utgifterna krävde ett högtoch stigande skattetryck. De höga marginalskatternaminskade arbetsutbud och sparande. Företagsbeskattningenmotverkade i viktiga avseenden dynamik och utveckling inäringslivet. Till de strukturella problemen kan också räknasde olika regleringar som präglade mångasektorer inom den svenska ekonomin.Dessa strukturella problem försvagade utvecklingskraftenunder . Den kontinuerligakostnadskrisen, framför allt beroende pålönekostnadsökningar över det realt tillgängliga utrymmet,ledde till tappad konkurrenskraft gentemot omvärlden.Finans- och fastighetskrisen som orsakades av 1980-taletsinflations- och spekulationsekonomi innebar ett dramatisktfall i hemmamarknadsefterfrågan, som vi ännu inte hämtatoss ifrån. var det, med undantagför , lönsammare att placera pengar i fastigheter,konst och diamanter än i arbetande kapital i företag.Sammantaget har detta medfört en kraftigt minskadproduktion, vilket lett till en hög arbetslöshet. Detta har i sintur ökat den offentliga sektorns utgifter sominkomsterna minskat. Underskottet i den offentliga sektornhar ökat kraftigt.3. statsfinanserAtt få ner budgetunderskott och statsskuld är en viktigförutsättning för varaktigt låga räntor och en låg inflation.Höga realräntor är det största hindret för investeringar inomnäringslivet.I vår motion med anledning av regeringensbudgetproposition redovisas politik försunda statsfinanser och lägre räntor.4. Innovationer och småföretag skapar nya framtidsjobbDe nya jobben måste skapas i den privata sektorn.Utrymmet för produktivitets- och effektivitetsförbättringar iframför allt de stora företagen innebär dock att man i dessaföretag kan öka produktionen och minska antaletanställda. minskade antaletanställda i storindustrin medan småindustrin ökade antalet anställda med 11 %.Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är därförav största vikt inför 1990-talets kamp mot den högaarbetslösheten och för sanering av statsfinanserna. Desvenska småföretagen sysselsätter ca 1,4 miljonermänniskor, vilket utgör av alla sysselsatta i det privata näringslivet. Sju av tionya jobb i näringslivet har tillkommit i företag med mindreän 200 anställda under de senaste 10 åren.Antalet nya företag utgör av den totala företagsstocken. På kort sikt spelarnyföretagandet en relativt liten roll för att påverkanäringsstrukturen i , men för förnyelsen avnäringslivet är nyföretagandet av största betydelse.Nyföretagandet i ligger på en nivå som klartunderstiger exempelvis och och mångaandra länder i Europa.Politikens uppgift är att skapa gynnsamma förutsättningarför ekonomisk utveckling. En god välfärd förutsätter ettkonkurrenskraftigt och differentierat näringsliv. Statens rolli näringspolitiken är att övervaka att lagstiftningen och engod etik upprätthålls på marknaden. Likvärdiga villkor förföretagande i olika delar av landet måste gälla.4.1 Kapitalförsörjning/riskkapitalFinansierings- och riskkapitalfrågorna är av centralbetydelse för näringslivets utveckling. En stor andel avsvenska små och medelstora företag har en för låg soliditet,dvs andel eget kapital, och är beroende av en fungerandekapitalmarknad, såväl vad avser riskkapital som lånekapital.Ett väl fungerande bankväsende är den viktigasteförutsättningen för den löpande kapitalförsörjningen. Eneffektiv konkurrens mellan olika banker är av största vikt.Kristdemokraterna har arbetat för införandeav ett riskkapitalavdrag för den som satsar kapital ismåföretag. Det skulle kunna utformas på motsvarande sättsom avdrag för till pensionsförsäkringar. Ibudgetpropositionen förutskickas nu att regeringen kommeratt överväga möjligheten med riskkapitalavdrag. Detta ärvälkommet men skyler inte över det faktum att regeringengenom att återinföra dubbelbeskattningen på riskvilligtkapital försämrar kapitaltillgången och därmedutvecklingsmöjligheterna för företagen.Det är angeläget att skapa förutsättningar för att små ochmedelstora företag kan komma i åtnjutande av det riskkapitalsom skapats genom inrättandet av riskkapitalbolagen. En delav detta kapital bör ligga i bolag utanför börsen för atttillskapa riskkapital för företag som har en långsiktigbärkraft, men som kanske inte ger omedelbar avkastning. Deregionala utvecklingsbolagen måste göras slagkraftiga ochförfoga över tillräckliga resurser.Skattesystemets ska utformas så att avkastningen påriskvilligt kapital i företag inte beskattas hårdare än annankapitalavkastning. Vi vänder oss därför emot densocialdemokratiska regeringens och riksdagsmajoritetensbeslut att återinföra dubbelbeskattningen på avkastningen påaktier. Denna dubbelbeskattning medför att viljan att satsariskvilligt kapital i företag minskar, då beskattningen av heltriskfria placeringar i bank eller obligationer är betydligtlägre. Minskad tillgång till riskvilligt kapital kommer attförsvåra nödvändig utveckling och nya investeringar inäringslivet.4.2 Information och rådgivningFörutom den grundläggande information och rådgivningsom ges av olika myndigheter, utvecklingsbolagen,näringslivsorganisationer och vissa privata organisationerkrävs ytterligare insatser. Goda möjligheter till export gåridag många företag förbi på grund av bristande kunskap omde internationella marknaderna, otillräckligaspråkkunskaper och därmed sammanhängande rädsla för attgöra satsningar på nya marknader. Olika statliga ochregionala aktörer måste samarbeta för att stödja de mindreföretagens exportsatsningar.Lokala och liknande kan varavärdefulla kontaktpunkter för att öka informationsutbytemellan olika företag och även utgöra en naturlig träffpunktför information och rådgivning från olika myndigheter ochorganisationer inom näringslivet.4.3 Innovationer och uppfinningarInnovationer tas inte tillräckligt väl om hand i . Iflera konkurrentländer stödjer staten utvecklingen av nyaidéer. Varken enskilda innovatörers verksamhet eller denforskning som sker inom företagen ges nödvändig stimulans.Patent som skulle kunna tas tillvara av den svenska industrinexporteras till andra länder. Förutom ett allmänt brainvesterings- och företagsklimat måste ytterligare åtgärdervidtas som främjar kommersialisering av innovationer iSverige. Av avgörande betydelse är att innovatörer ochexploatörer kopplas ihop. Royalty på patenteradeuppfinningar bör vara skattefri -- det skulle höjainnovationstakten, snabbare omsätta innovationer påmarknaden och minska incitamenten att placeraroyaltyinkomster utomlands. Satsningen på innovativteknikupphandling till mindre företag och uppfinnare börutökas. Erfarenheter från , ochNederländerna pekar på framgångar med sådan riktadupphandling. I kanaliseras av all statlig teknikupphandling till små och medelstoraföretag. Detta bör prövas även i . Nya rön inom FoUbör göras mer lättillgängliga för småföretagen.4.4 Minskad byråkratiSmå företag har inte samma möjlighet som stora företag attavsätta personella resurser för administration och byråkrati.Aldrig så vällovliga enkäter och uppgiftslämnande tar storkraft från hårt arbetande egen- och småföretagare. Denmångfald av myndigheter och institutioner som handharolika frågor som berör företagen skapar också en känsla av''byråkratiskt krångel'' hos den lilla företagaren.Vi menar att det finns anledning att fortsätta arbetet medatt inventera och kartlägga vad som upplevs som byråkratioch krångel och finna former för att minska detta. Det finnsockså anledning att se över alla de myndigheter, institutioneroch organisationer som på olika sätt handhar företagarfrågoroch hitta former för att samordna de olika verksamheternapå ett sätt som dels förenklar för företagen dels kan innebärarationaliseringar och effektiviseringar av de olika stöd somstaten står bakom till företagen.4.5 Attityder, kultur och utbildningSamhället måste aktivt medverka till att skapa positivaattityder och ge kunskap om företagande. Politiker, skolor,företagare, organisationer mfl har ett ansvar för detta. Dethade uppfattats som en positiv signal om det i regeringeningått en särskild småföretagarminister med ett övergripandeansvar för de många frågor som berör småföretagandet.Denne skulle då lägga förslag för att förbättra villkoren försmåföretag och granska alla andra förslag från olikadepartement ur småföretagarsynvinkel. Särskiltbetydelsefullt är skatter, utbildning, riskkapital,patentverksamhet, arbetsrätt etc.I skolans undervisning bör det ingå moment om företagensbetydelse och företagandets villkor. Nästan all utbildningsyftar till att bli anställd. Det saknas undervisning om hurman startar eget och om att detta kan vara ett positivtalternativ. Gymnasieskolans projekt är dock ett positivt undantag. Företagarprogram pågymnasienivå bör införas. I alltfler kommuner startar nuockså särskilda företagargymnasier upp, något som vikristdemokrater har motionerat om här i riksdagen.Dessa satsningar bör uppmuntras.Folkhögskolor skulle kunna satsa på kurser omföretagande och om hur man startar eget företag.Folkhögskoleformen, som bla innebär en stor frihet viduppläggning av kurser, passar väl för denna typ av kurser.Arbetsmarknadspolitiken bör i ökad utsträckning uppmuntratill eget företagande. De FörnyelseFöretags-projekt somdrivits med arbetsmaknadspolitiska medel av M-Gruppen ärutmärkta exempel på åtgärder som lett fram till att mer äntusen arbetslösa har fått arbete inom nystartatde och växandeföretag.Även på universitets- och högskolenivå är det viktigt medkurser och utbildningar inriktade mot företagande. Det ärockså viktigt att knyta kontakter mellan det lokalanäringslivet och högskolorna. Utbildningen vinner på attkopplas till verkligheten i näringslivet och företagen kan dranytta av forskning och övrigt kunnande som utbildningenger.4.6 ArbetsrättenDen arbetsrättsliga lagstiftningen måste utformas så atttrygghet skapas för de anställda, utan att nyanställning ochnytillträdande på arbetsmarknaden missgynnas. Det är enförutsättning för att upprätthålla en flexibel arbetsmarknad.De förändringar som beslutade om 1993 var enrimlig avvägning mellan dessa ambitioner. böråterställa reglerna som de var utformade före den 1 januari1995 med bland annat en förlängning av tiden för visstids-och provanställning och möjlighet förarbetsgivaren att undanta två personer vid uppsägning pgaarbetsbrist. Detta är regelförändringar som i huvudsak riktarsig mot de små och medelstora företagen.4.7 LönebildningEn reformering av lönebildningen är nödvändig. Sedan1970-talet har arbetsmarknadens parter regelmässigtmisslyckats med att hålla löneökningarna inom ramen för detsamhällsekonomiska utrymmet. Detta medför en urholkningav den internationella konkurrensförmågan, oavsett om vihar en fast eller rörlig växelkurs. Det är angeläget attåstadkomma en lönebildning som är förenlig med en sundekonomisk utveckling.5. ProduktivitetstillväxtEn snabb produktivitetstillväxt är en viktig grund för att ivid mening kunna öka välfärden. Om produktiviteten är godkommer de tillgängliga resurserna att ge stort ekonomisktutbyte och därmed ekonomisk tillväxt. Men en förbättradproduktivitet kan också ta sig uttryck i att en viss produktionkan åstadkommas med mindre resurser. Miljöbelastningenkan därmed bli mindre. En förbättrad produktivitetstillväxtär grunden för att skall få en god och långsiktigthållbar utvecklingskraft.En god produktivitetstillväxt kan endast åstadkommas omsåväl statsmakterna, hela den offentliga sektorn som detenskilda näringslivet inriktar verksamheten påeffektivitetshöjande och resursbesparande åtgärder.Erfarenheterna från de senaste två decenniernasdevalveringspolitik visar att det nödvändigaomvandlingstrycket för att öka produktiviteten lätt kanförsvinna om den ekonomiska politiken inte är balanserad.6. InvesteringarEtt av de allvarligaste problemen i svensk ekonomi undersenare tid är de mycket låga investeringsnivåerna även omutvecklingen vänt och går åt rätt håll när detgäller investeringarna i näringslivet. Såväl historiskt som i eninternationell jämförelse har investeringarna under flera årlegat på en så unikt låg nivå att kapitalstocken t o m krympt.I tillverkningsindustrin, som svarar för omkring 1/5 av BNP,sjönk den möjliga produktionsvolymen . ökade sinindustriella produktionskapacitet med och och med ca 15 %.En stor del av de arbetstillfällen som förlorats de senasteåren var direkt eller indirekt kopplade till investeringar. Detär en central uppgift för den ekonomiska politiken att skapaförutsättningar för en återgång till en investeringsnivå sominnebär en långsiktig uppbyggnad av vårt produktivarealkapital i byggnader och maskiner. En låg ränta är engrundsten i en sådan strategi. Men också besluten omdubbelbeskattningen och införande av riskkapitalavdragspelar en betydelsefull roll. Detta har tidigare behandlats imotionen.7. InfrastrukturEn väl fungerande infrastruktur är en förutsättning för attsvenskt näringsliv skall kunna expandera. Staten har detgrundläggande ansvaret för att infrastrukturen byggs ut ochunderhålles.Traditionellt förknippas infrastruktur medkommunikationssektorn. Investeringar inomtelekommunikationsområdet har under de senastedecennierna ökat i betydelse. Utnyttjandet av modernatelekommunikationer kommer att skapa nya möjligheter atteffektivisera svenskt näringsliv och har stor betydelse för attförbättra den regionala fördelningen av arbetstillfällen. Detär nödvändigt att komplettera investeringarna medomfattande åtgärder för att öka användningen av telenäten.Av stor betydelse för den långsiktiga ekonomiskautvecklingen är att kan hålla en tätposition i IT-utvecklingen. syn på IT-utvecklingenoch infrastrukturen utvecklas närmare i särskilda motioner.Under har investeringarna i väg-och järnvägsnäten varit eftersatta. Utvecklingen har vänt.De senaste tre åren har investeringarna mer än tredubblats.Den upprustningen måste fortsätta och bygga på noggrannasamhällsekonomiska bedömningar av olika investeringarslönsamhet. Framväxten av det gränslösa leder bl.a.till att svenska företags transportkostnader blir relativt settstörre än europeiska konkurrenters. Detta gäller i synnerhetföretag i . Ett effektivt transportsystem är därförnödvändigt för att svenskt näringsliv i hela skallkunna vara långsiktigt konkurrenskraftigt. Speciella insatserkrävs för att säkerställa underhållet av de investeringar somgenomförts.8. Forskning och utbildningEn långsiktigt god tillväxt av den svenska ekonominbygger också på att forskning och utbildning får en merprioriterad ställning. En internationellt framståendeforskning är nödvändig för att svenskt näringsliv skallfortsätta att utveckla produkter som blir internationelltkonkurrenskraftiga. Goda forskningsmiljöer är också viktigaför att behålla forsknings- och utvecklingsverksamhet iSverige. Ett ökat inslag av forskarutbildade i denforskningsintensiva industrin är nödvändigt.Utbytet mellan högskolor/universitet och näringsliv för attstimulera kommersialiseringen av forskning måsteutvecklas.Det svenska utbildningssystemet måste rustas upp. En godgrundutbildning behövs för att arbetskraften skall kunnabidra än effektivare till näringslivets utveckling. Speciellainsatser behövs för vidareutbildning. Ökade krav påflexibilitet i arbetslivet ställer också större krav påfortlöpande kompetensutveckling. Incitament till egenkompetensutveckling måste förstärkas.Högre utbildning är en investering för såväl individen somför samhället. Studiefinansieringen ska göra det möjligt föralla att skaffa högre utbildning. Studielön, med möjlighet tillkompletterande statliga lån, ger alla rimliga villkor ochverkar rekryterande till högskole- och universitetsstudier.9. Internationell konkurrenskraftSvensk ekonomi är mycket internationaliserad. Det gällerinte endast de stora multinationella företagen utan även desmå och medelstora företagen. De har i betydandeomfattning sökt sig ut på exportmarknaderna. Den svenskaimportkonkurrensen är också hård. Utvecklingen i Öst- ochCentraleuropa kommer att utsätta stora delar av den svenskaarbetskraftsintensiva industrin för ökande konkurrens.Internationaliseringen har också inneburit att svenskautlandsinvesteringar varit betydande. sominvesterings- och företagarland utsätts för en alltskarpare konkurrens i och med att de finansiellamarknaderna integrerats.En långsiktig ekonomisk politik måste inriktas på attstärka såväl som svenska företags internationellakonkurrenskraft.Medlemskapet i den Europeiska Unionen skaparframtidstro och underlättar möjligheter att vara ettattraktivt företagarland. Ett utanförskap skulle utan tvekanökat riskerna för att investeringar och produktion skulleförläggas till länder inom EU. oförmånligageografiska läge skulle förstärkas. Många viktigainvesteringar och arbetstillfällen skulle därmed riskerat atthamna i andra länder.Det ingångna innebär också storamöjligheter för svenskt näringsliv. Tullsänkningen för varoroch tjänster och det förbättrade marknadstillträdet kommersuccessivt att påverka svensk ekonomi i positiv riktning. Eninternationaliserad ekonomi som den svenska är mycketberoende av att världshandeln underlättas.10. konkurrens 10.1 KonkurrenslagstiftningenDen nya konkurrenslagstiftning -- efter förebild från EG:skonkurrensregler i och EES-avtaletskonkurrensregler -- som trädde i kraft var ettviktigt steg för att förbättra förutsättningarna för en sundkonkurrens. Reglerna innebär ett principiellt förbud mot delssamarbete mellan företag som har till syfte att begränsakonkurrensen på marknaden (eller ger detta resultat), delsmissbruk från ett eller flera företags sida av en dominerandeställning på den svenska marknaden. Påföljder vidöverträdelse av dessa förbud är bland annatskadeståndsskyldighet och skyldighet attt betalakonkurrensskadeavgift på av företagets årsomsättning.Det finns anledning att följa upp effekterna av den nyalagstiftningen löpande och vid behov göra justeringar iregelverket. Grundprincipen om förbud motkonkurrensbegränsning är dock av central betydelse och fårinte luckras upp.10.2 Ägarspridning för välfärdSom vi redan inledningsvis skrivit menar vi att enförutsättning för en god välfärd är en effektiv och ansvarsfullmarknadsekonomi. Marknadsekonomin bygger på attmänniskor enskilt eller i olika former av samverkan fritt kanäga, förvärva och förvalta egendom och företag. Den germänniskan valfrihet och utlopp för sin kreativitet.Därigenom skapas grunden för ökat välstånd och för ensolidarisk välfärdspolitik.Statens uppgift är enligt vårt förmenande att sätta ramaroch övervaka spelreglerna på marknaden, skapaförutsättningar för långsiktig tillväxt, men inte skötaföretagandet. När staten agerar såväl domare som spelare påmarknaden är risken stor att konkurrensen snedvrids och attinvesteringar inte görs på ett optimalt sätt i de företag somhar de bästa förutsättningarna att skapa nya jobb etc.För att företagens utveckling ska tryggas, och därmedframtida arbetstillfällen, är det nödvändigt att företag kan fåtillgång till riskvilligt kapital. De flesta torde vara överensom att staten som ägare inte över statsbudgeten kan garanteradetta kapital. Det är ett viktigt skäl till att staten bör begränsasitt ägande i företag och att man istället ser till att andra ägareges möjlighet att tillskjuta erforderligt kapital, t.ex. genomdelförsäljningar eller börsintroduktion av statliga företag.Kristdemokraterna avvisar propositionens förslagbeträffande AP-fondernas möjligheter att förvärva aktier imindre och medelstora företag.Under fyrklöverregeringen påbörjades ett arbete för attminska statens ägande i 35 namngivna företag samt attprivatisera Nordbanken. Tillsammans representerar dessaföretag ett värde . Av de 36företag som fyrklöverregeringen fick bemyndigande att säljahelt eller delvis har 20 sålts eller överförts till annan ägare.Sammanlagt har dessa försäljningar inbringat 23 miljarderkronor till statskassan och minskat statens upplåningsbehovmed motsvarande belopp.Det bör nämnas att denna utveckling med minskat statligtägande pågår runt om i hela . Bara /94beräknas privatiseringar av företag i ha uppgått storleksordning av ca 280 miljarder kronor.Utifrån ett kristdemokratiskt synsätt finns det alltsåanledning att gå vidare med att minska det statliga ägandet avföretag, i princip enligt det program som antogs av riksdagenhösten 1991.