mot · GI02Sf636 · 1995-01-25 00:00:00 — Invandrarna i det svenska samhället Den här motionen berör frågor som invandrarpolitik ochintegrering, men är på inget sätt heltäckande. I harman inte en riktig invandrar- och/eller integreringspolitik.Miljöpartiet de Gröna kommer senare att återkomma medfler motioner i denna viktiga fråga.Ett mångkulturellt samhälleSverige är ett mångkulturellt samhälle. Detta ärtydligare i de yngre generationerna än i de äldre. Invandrarnautgör inte en grupp i detta mångkulturella samhälle, utan ettstort antal olika. Däremot har de många gemensammaproblem. De flesta av dessa beror på samhället. Problemenjag hänvisar till är t ex språksvårigheter, att deras kompetensoch utbildning inte tillvaratas, hög arbetslöshet, segregeratboende, sämre hälsa och en känsla av utanförskap. Mångaav dessa problem hänger ihop med varandra och invandrarnadelar de här problemen med många andra grupper.Vi har i ett stort behov av en fördjupad ochnyanserad diskussion om hur blir ett bättre merjämställt och generöst mångkulturellt samhälle med ett nyttsynsätt på kulturell pluralism. I en sådan framtidsdiskussionhar vi mycket att lära av andra mångkulturella. Dennadiskussion bör föras på alla nivåer i det svenska samhället,inte minst inom politiken och i skolan.Vi behöver också få mer kunskap genom forskning. Delskan vi ta del av den forskning och den diskussion om ettmångkulturellt samhälle som finns i många andra länder,dels bör staten anvisa pengar ur den samladeforskningsbudgeten för att stimulera forskning om detmångkulturella samhället.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderArbetslösheten hos invandrare är väldigt hög. En av demest grundläggande förutsättningarna för människors känslaav delaktighet är att ha ett arbete. Arbetslöshet är ocksåsärskilt förödande för människors hälsa och självkänsla. Detär ingen slump att invandrare generellt sett har sämre hälsaän genomsnittet i . Både för svenskar och invandraregäller att livsvillkoren intimt hänger samman med familjenssociala och ekonomiska situation. Den socioekonomiskatillhörigheten har större betydelse än det etniska ursprungetför hur invandrare klarar sig i det svenska samhället. Densociala och ekonomiska situationen är generellt sett sämrehos invandrare än hos hela den svenska befolkningen.Huvudorsaken är den höga arbetslösheten hos invandrare.Flyktingar som kommit till , däriblandmånga ungdomar har en påfallande hög arbetslöshet ochriskerar att aldrig komma ut på arbetsmarknaden.Miljöpartiet de Gröna anser att vi måste sätta in kraftfullaåtgärder för att få in de långtidsarbetslösa invandrarna påarbetsmarknaden. Naturligtvis handlar det också om attminska den totala arbetslösheten som är oförsvarbar. Dettakan bara åstadkommas på långsiktigt hållbart sätt genomskatteväxling och minskad arbetstid. Enarbetsmarknadspolitisk åtgärd för att få in långtidsarbetslösaär vår satsning på anställningsstöd (arbetsgivarnedsättningvid anställning) till dem som varit arbetslösa i mer än 12månader och vår förhoppning är att detta kommer att tillfallamånga invandrare.Men vi ska inte glömma att det i grund och botten aldriggår att lösa problemen genom arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Vid full sysselsättning så kommer vi att finna attinvandrare har sämre ekonomiska och sociala förhållandenän hela den svenska befolkningen. Och det är det problemetvi måste komma åt.UtbildningLångsiktigt viktigare än att satsa påarbetsmarknadspolitiska åtgärder är dock s k förebyggandeåtgärder som t ex satsning på hemspråksundervisning,svenskundervisning och individuellakompletteringsutbildningar.Arbetsmarknadens krav på utbildning och kompetens hargrundligt förändrats i under de senaste tvådecennierna. Människors yrkeskompetens kommer att bli enväldigt viktig faktor när ska hävda sig i deninternationella konkurrensen. Invandrares språkkunskaperoch kulturella kompetens är en tillgång för det svenskasamhället och ska bedömas som en merit vid tillsättning avtjänster.Att behålla och utveckla hemspråksundervisningen igrund- och gymnasieskolan är väldigt viktigt förinvandrarna, men är också ett sätt att bygga på den resursinvandrarna är. Dessutom så kan många tillgodogöra sigsvenska bättre om de får hemspråksundervisning. Därförmenar vi 1. att minorititetsgrupper ska skyddas när det gällermöjligheter till hemspråksundervisning 2. att hemspråksundervisningen ska bedrivas på grund-och gymnasieskolan med hög kvalitet och av lärare som ärbåde goda pedagoger och har hög ämneskompetens 3. att svenska som andraspråk (svenska två) pågrundskolan ska prioriteras och bedrivas av pedagogiskt ochämneskompetenta lärare 4. att man i gymnasieskolan bör sehemspråksundervisningen som ett av flera ämnen som kanväljas inom ramen för individuella val 5. att erbjudandet om frivilligt stöd i de ämnen närexempelvis svenskkunskaperna inte räcker till förståelse skavara en självklarhet på alla gymnasieskolor 6. att hemspråkslärarna ska vara lärarutbildade, alternativterbjudas fortbildning, även i något eller flera andra ämnenän sitt hemspråk 7. att hemspråkslärarna inordnas i de lärarlag etc som finnspå skolorna för att på ett bättre sätt integreras i skolan ochlärarkollegiet 8. att hemspråksämnet schemaläggs på samma sätt somövriga ämnen och , man kan då samordnaså att exempelvis hemspråksundervisningen sker påhåltimmar, samordnas med andra tillvalsämnen etc.9. att respektive skolledning ser till en bättre samordningmellan rektorsområden och att en bättre samordning ochsamråd, till stöd och hjälp, sker mellan hemspråkslärareinom olika kommuner inom samma språkgrupp att statensatsar extra resurser på att utvecklahemspråksundervisningenFör att kunna tillvarata invandrarnas utländskautbildningar bör UHÄ resp AMS prioritera envidareutveckling av instrumenten för att jämföra utländskautbildningar av yrken med motsvarande svenska. Det ärorimligt att invandrare som har utländsk utbildning iblandtvingas göra om hela utbildningen. Korta, individuella,anpassade kompletteringsutbildningar är ett bra sätt atttillvarata invandrarnas utbildning, yrkeserfarenhet ochspråkkunskaper. Om vi satsar på detta kan vi nåmålsättningen att dessa invandrare snabbt kommer ut påarbetsmarknaden.Vi har också en grupp äldre invandrare som inte hartillräckliga kunskaper i svenska. Samhället bör fånga uppdessa och se till att de kan tillgodogöra sig undervisning isvenska.Den mångkulturella skolanFör att möjliggöra en öppen diskussion om detmångkulturella samhället på skolorna måste vi öppnaskolorna för fler besök utifrån t ex fråninvandrarorganisationer, från flyktingförläggningar, menäven för t ex politiska ungdomsförbund och RFSL. Endiskussion om det mångkulturella samhället på skolan måsteske i samverkan med olika organisationer i samhället. Fördetta bör staten avsätta resurser.Ett sätt att förebygga rasism och främlingsfientlighet inomskolan är att läroplansarbetet genomsyras av ettinterkulturellt synsätt och att läromedelsproducenteruppmanas att utveckla och förbättra läromedel så att även degenomsyras av ett interkulturellt synsätt.Invandrare i politikenInvandrarna är underrepresenterade i politiken. Dettaspeglas i de politiska beslut som tas, i frånvaron av eninvandrarpolitik, i den brist på kunskap som finns ominvandrare och deras situation och i de fördomar somuttrycks av en hel del politiker även i ledande ställning.Partierna bör ta ett större ansvar och aktivt arbeta för att fåin invandrare i politiken och i de belutande församlingarna.Här kan man bland annat öka samarbetet med och ta hjälpav invandrarorganisationer. Till de olika utredningar ochkommitéer som tillsätts ber man ofta om kvinnliganomineringar, ibland även unga, ytterst sällan efterinvandrare. Man bör alltid efterfråga både invandrare, ungaoch kvinnor. Tre grupper som i dessa sammanhang ofta ärunderrepresenterade. Det är viktigt att inse att man inte efterfråga invandrare i frågor som berör flykting- ellerinvandrarfrågor, utan i alla frågor.Rösträtt och medborgarskapVi vill behålla rösträtten i kommunal- och landstingsvalefter uppehåll i . i ska mankunna ansöka om och erhålla svenskt medborgarskap.Dessutom ska invandrare/flyktingar få rösträtt även iriksdagsval och folkomröstningar , oberoende avom man är svensk medborgare eller inte. anseratt där människan bor, arbetar, fostrar sina barn ska hon/hanockså kunna påverka samhället politiskt. skadessutom aktivt påverka andra stater och FN att införaliknande bestämmelser.Rösträtten och medborgarskapet är två viktiga saker för attfå människor att känna sig delaktiga i ett samhälle ochmotverkar känslan av utanförskap.BoendeInvandrarfamiljer bor ofta i storstadområden. De är mertrångbodda och bor oftare i hyreshus. Det förekommer s ketnisk boendesegregation. Och många invandrare bor i s k segregerade bostadsområden i de mer slitna och förfallnamiljonprogrammen.Boendesegregationen innebär att invandrarna missgynnaspå flera olika områden. Detta delar de med andra invånare ide eftersatta områdena. Negativt är att bl a risken för att de sociala kontakterna mellan svenskar ochinvandrare tenderar att bli alltför få och attsvenskans ställning som sammanhållande språk försvagas.Det får bland annat till följd att många av de svenska familjersom bor i dessa svenska, mångkulturella områden och trivsmed det flyttar när barnen närmar sig skolåldern. Svenskansom talas i dessa områden är ofta bristfällig och utvecklasinte tillräckligt i skolan. När ungdomarna sedan börjar högreutbildning eller ska ut på arbetsmarknaden kommer bristernai svenskkunskaperna fram. Detta påverkar även de äldreinvandrarna som inte behärskar svenska.Bostadsfrågan är ingen enkel fråga. Många av problemenhar jag tidigare berört i motionen och det är i grunden dessasom måste lösas. Det finns en hel del mer direkta åtgärdersom kan genomföras för att påverka boendet. Här följernågra förslag:1. Öka tillgången på små och billiga bostäder. Det finns enbrist på bostäder med rimliga hyror. Många speciellt de ungainvandrarna i likhet med många ungdomar efterfrågarmindre, billigare lägenheter och är villiga att göra avsteg frånde allmänna kraven på bostadsstandard.2. Ge de boende ett reellt inflytande och ansvar, skapa enstörre hemkänsla i området. Förvaltningarna ibostadsområdena bör inriktas på brukarinflytande, lokaltansvar och befogenheter, där människors skapande tas ianspråk.3. För att skapa ett attraktivt boende kan olika hustyperblandas.4. Flytta högstatusutbildningar till invandrartäta områden.5. Satsa mer på att följa upp de hyresvärdar ochbostadsförmedlare som diskriminerar invandrare, bådegenom information och utbildning, men även genomlagstiftning och hårdare straff.DiskrimineringVissa principer och värderingar är så grundläggande isamhället, att de bör bekräftas genom lagar. En sådan principär allas lika värde. Den lagstiftning som finns är därförgrundläggande, men inte tillräcklig. Vi vet att det trotslagstiftningen förekommer diskriminering vid t ex tilldelning av bostäder.Med lagstiftningen i ryggen kan man arbeta långsiktigt föratt förändra attityder och öka medvetenheten och kunskapenhos den breda allmänheten.Det finns de som annonserar om arbetskraft somuttryckligen inte vill ha invandrare. Dessa måste åtalas. Föratt DO ska kunna hinna med att ta alla fall av diskrimineringmåste DO:s befogenheter och resurser ökas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett mångkulturellt samhälle,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en diskussion om detmångkulturella samhället,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av forskning ochkunskapsinhämtande om det mångkulturella samhället,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadspolitiskaåtgärder,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att sätta in kraftfullaåtgärder för att få in de långtidsarbetslösa invandrarna påarbetsmarknaden,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemspråksundervisningen,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om korta individuellakompletteringsutbildningar28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att satsa på att vidareutvecklainstrumenten för att jämföra svenska utbildningar medutländska,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den grupp äldre invandrare sominte har tillräckliga språkkunskaper i svenska,210. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öppna skolan förorganisationer,211. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att läroplansarbetet skallgenomsyras av ett interkulturellt synsätt,212. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att läromedelsproducenter skalluppmanas att tillverka läromedel som har ett interkulturelltsynsätt,213. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandrare i politiken,314. att som sin mening ger regeringen till kännaatt regering och departement vid tillsättningar av utredningaroch kommittéer skall be om nomineringar av invandrare,kvinnor och unga315. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att invandrare och flyktingar skallha rösträtt till riksdagsval och folkomröstningar iSverige,316. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att invandrare och flyktingar börerhålla svenskt medborgarskap i ,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka tillgången på små ochbilliga bostäder,418. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge de boende ett reelltinflytande i bostadsområdena,419. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa ett attraktivt boende därolika hustyper kan blandas,420. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att flytta högstatusutbildningar tillinvandrartäta områden,421. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att satsa mer på att följa upp dehyresvärdar och bostadsförmedlare som diskriminerarinvandrare,422. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om diskriminering,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om DO:s befogenheter och resurser.