mot · GI02Ub50 · 1995-03-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:165 Ett högskoleverk har organisationen av det svenskauniversitets- och högskoleväsendet genomgått storaförändrinar. Utvecklingen har gått mot en ökaddecentralisering med större handlingsfrihet och beslutsrättute på de enskilda universiteten och högskolorna.Mellaninstanserna har plockats bort eller reducerats, t.ex. närdet gäller budgetarbetet och anslagsförfarandet. accentuerades denna utveckling; ökad frikonkurrens mellan universiteten skulle genommarknadskrafterna leda till rationaliseringar ochkvalitetshöjningar i forskning och utbildning. 1993 årsuniversitets- och högskolereform innebar ytterligare ett stegfrån centralstyrning till decentralisering och mer företagslikaarbetsvillkor för våra universitet och högskolor.För närvarande ligger flera små enheter avmyndighetskaraktär mellan regeringen och högskolorna:Verket för högskoleservice, , Rådet förgrundläggande högskoleutbildning, Överklagandenämndenför högskolan samt . brister i en mängd avseenden. Splittringen påsmå enheter ger förluster i kraft och innebär slöseri medresurser för intern administration genom onödigadubbleringar. Ansvarsfördelningen på de olika enheterna äribland otydlig och myndighetsansvar blandas medserviceuppdrag på i vissa fall olyckligt sätt. Regeringenföreslår nu en genomgripande förändring för att åtgärdaproblemen.Myndighet och serviceSjälva myndighetsutövandet bör koncentreras till en enhetsom är fri från deltagande i verkställighet och service tillverksställarna, d.v.s universitet och högskolor. Universitetoch högskolor behöver för att kunna agera effektivt somfristående enheter gemensamma organ som de kan användaför uppgifter där nationell samverkan innebär klara fördelar.Regering och riksdag behöver snabb och relevantinformation som underlag för sitt arbete och tillgång tillkvalificerad personal för utredning och beredning avunderlag för departement och riksdag.Regeringen föreslår inrättande av ett större verk,, som har att sköta delar av det nationellamyndighetsutövandet inklusive tillsynsansvaret.Högskoleverket skall dessutom följa utvecklingen inomuniversitet och högskolor, samla och sammanställa statistikoch redovisa material som kan vara till vägledning förriksdag och regering men också för universitet och högskolori deras utvecklingsarbete.Regeringen föreslår att högskolornas behov av gemensamservice, t.ex. för inköp, samordning av antagning, juridiskvägledning, utveckling av administrativa system, skallhandhas av ett fristående, statligt servicebolag som leds avhögskolorna själva. Detta högskolornas servicebolag ersätterbl.a. nuvarande VHS.Den nuvarande och knyts administrativt till och Rådet för grundläggandehögskoleutbildning läggs ner och VHS avvecklasunder en övergångsperiod.Regeringens förslag är i allt väsentligt en klar förbättringoch stöder förslaget vad avser desshuvudinnehåll. Vissa delar i förslaget kan emellertiddiskuteras och bör ges en något annorlunda utformning. Viförutsätter att regeringen noga följer utvecklingen av den nyaorganisationsformen så att de svårigheter som uppstår snabbtkan övervinnas.DecentraliseringRegeringens förslag innebär i praktiken att tarytterligare ett steg i riktning mot decentraliserat ansvar förhögre utbildning och forskning vid universitet ochhögskolor. Universitet och högskolor lider i många olikaavseenden av att de fastnat i ett gammalt system som i stortsätt saknar instrument för självsanering. Systemet ärkonserverande och dess största brist är förmodligen bristenpå rörlighet. Detta är en av förklaringarna till varförförändringar, som i andra delar av samhället går relativtsnabbt, inom universitetsvärlden går i ultrarapid. Det mågälla fakultetsorganisationens blockering av möjligheternaför tvärvetenskapliga studier och forskning,tjänstestrukturens broms för kvinnor i verksamheten,trögheten i beslutsfunktionerna för att åstadkommaomorganisationer och nedläggningar av ineffektiva ochonödiga institutioner, tempoförluster genom förslöadetillsättningsrutiner, chefstjänstemännens oavsättlighet o s v .Kanske skedde decentraliseringen genom 1993 årshögskolereform alltför hastigt. Mycket talar för att en delförändringar inom universiteten borde ha föregåttdecentraliseringen. Då hade utgångsläget för den friarearbetsformen varit bättre. Kanske har man i sin iver att släppafåglarna fria ställt ut burarna men glömt att öppna dem.Universitet och högskolor har emellertid vissa verktyg förförändring -- ekonomiskt ansvar, rätt att inrätta och tillsättatjänster, lokalansvar, rätt att förändra sin egen administrativaorganisation och beslutsfunktioner, etc. Det voreförmodligen en fördel att redan nu föra ut ytterligare ansvarså att den nya organisationen får möjlighet att verka med helasin kraft. Ett exempel på en sådan kvarliggande funktion ärSUNET, det för högskolor och universitet gemensammakommunikationsnätet, som i regeringens förslag lagts underHögskoleverket. Denna och andra liknande angelägenheter,som pedagogiskt utvecklingsarbete, fortbildning av lärareetc., bör handhas av högskolorna själva eller av för demgemensamma organ. föreslår attdecentraliseringen i dessa avseenden fullföljs redan nu ochatt alla dessa funktioner förs över på universitet ochhögskolor från . Ett fullt ansvar kan ofta varamer stimulerande än ett halvt och det bör kunna leda till attvi kan få svar på frågan omdecentralisering i nuvarande tappning verkligen leder till enlösning av problemen eller om statsmakten måste återta endel av ansvaret för att modellera om förutsättningarna för eneffektiv utveckling under eget ansvar.Regeringen föreslår att högskolornas gemensammaserviceorgan skall vara ett av staten helägt bolag, men gårinte närmare in på direktiven till detta bolag, hurstyrelseledamöter skall utses etc. vill betonavikten av att det nya bolaget hålls öppet för insyn och att manvid utformning av regler för styrelsens sammansättning nogauppmärksammar behoven av en bred kompetens ochansvarsfördelning så att även små högkolors och mindrehögskoletäta regioners intressen beaktas.Rationalisering av högre utbildning och forskningFörmodligen kommer det att behövas krafttag från såvälde enskilda universiteten och högskolorna som från regeringoch riksdag för att få en smidig och effektiv form för högreutbildning och forskning. Att finna bättre former förkanalisering av forskningsmedel, rationalisering avuniversitetens tjänstestruktur, modernisering avfakultetsorganisationen, mer ändamålsenliga placeringar avolika yrkesutbildningar etc är delvis uppgifter av nationelltövergripande karaktär. föreslår att regeringenredan nu tillsätter en kommitté som får i uppdrag att utarbetaförslag till en effektivisering av högre utbildning ochforskning. En sådan kommitté skall tydliggöra olikaalternativ och ta fram beslutsunderlag för regering ochriksdag. Kommittén skall ha den dubbla funktionen att delsstimulera och underlätta för universitet och högskolor i derasrationaliseringsarbete och dels arbeta fram underlag för debeslut som kan krävas från regering och riksdag för att biståuniversiteten och högskolorna i deras strävan. (Ett rimligtalternativ till inrättande av en särskild kommitté vore attregeringen ger det nya ett tydligt uppdragmed ovan angivna insriktning.) Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om decentralisering av ansvar tillenskilda universitet och högskolor (eller derassamarbetsorgan) vad avser utveckling och genomförande avolika verksamheter inom utbildning och forskning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättande av en kommitté förrationalisering av högre utbildning och forskning i .