mot · GI02A30 · 1995-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:207 Ny föräldraledighetslag m.m. Propositionen innehåller i den del som innefattar förslagtill en ny föräldraledighetslag dels en språklig och lagtekniskbearbetning av den nuvarande föräldraledighetslagen, delsen anpassning till EG:s direktiv /85/EEG om åtgärder föratt förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen förarbetstagare som är gravida, har fött barn ellerammar.I propositionen föreslås dessutom vissa förändringar isemesterlagens regler om semesterlönegrundande frånvaro.Till grund för propositionen ligger betänkandetLedighetslagstiftningen -- en översyn (SOU 1994:41). Enligtdirektiven till utredningen, som utfärdades av den dåvarandeborgerliga regeringen, skulle översynen bl a inriktas påregler som bättre skulle kunna anpassas till särskilt de småföretagens situation och administrativa kapacitet.Vi är för vår del kritiska mot att sist nämnda aspekt påreformarbetet över huvud taget inte återfinns i det förslag tillledighetslagstiftning som regeringen nu har lagt fram.Om föräldraledighetBarnens rätt till sina föräldrar är en av hörnstenarna i denmoderata familjepolitiken. I det goda samhället växer barnenupp i trygghet. Det är därför viktigt att familjen fungerar.Familjens och föräldrarnas roll som trygghetsskapandefaktor för barnen är oersättlig, i synnerhet undersmåbarnsåren.Vi moderater vill därför bidra till att uppvärdera, stödjaoch underlätta föräldrarollen. Det är angeläget att ävensådana politiska beslut som rör arbetsmarknaden har en klarförankring i en familjepolitisk grundsyn. Här spelarföräldrarnas rätt att vara lediga från arbetet för att ta hand omoch vara tillsammans med sina barn en viktig roll.Å andra sidan har under rättentill ledigheter av olika slag blivit omfattande i . Omman ser till den faktiska arbetstiden -- semester, sjuk- ochövrig frånvaro avräknad -- ligger vi långt under de flestaviktiga konkurrentländer. På grund av att minskningen iarbetad tid inte har kompenserats av en motsvarandeproduktivitetsökning har detta varit en bidragande orsak tillatt nu befinner sig i en ekonomisk kris.Det regelverk som styr relationerna mellan arbetsgivareoch arbetstagare på arbetsmarknaden är anpassad -- den stordriftens, enhetlighetens ochkollektivismens ordning, som vi nu snabbt avlägsnar ossifrån. Det framtida arbetet, där varor och tjänster i ökandeutsträckning baseras på den nya informationsteknologin, ettväxande egenföretagande och en decentralisering av ansvartill medarbetarna kräver nya lösningar.Vi vill för vår del se en utveckling där företagsamhet blirett av fundamenten för framtid. Att ta ansvar, att tasig för, att ta initiativ är värden som politiken skall stödja.Politiker kan inte skapa ekonomisk tillväxt och inte hellernya, varaktiga arbeten. Politiken kan, och måste, däremotskapa ett gynnsamt klimat för den nödvändigaföretagsamheten att slå rot och växa i.Sverige har en extremt rigid och sönderregleradarbetsmarknad. En viktig ingrediens i återupprättandet avvårt land som en företagarnation med stabil ekonomisktillväxt är att avreglera denna sektor så att den blir vadnamnet anger -- en marknad. I denna uppgift blir detnödvändigt att systematiskt gå igenom regelsystemen för attsäkerställa att dessa står i överensstämmelse med helaSveriges intresse av växt och nya arbetstillfällen.Vi har inledningsvis understrukit att vi anser attföräldrarnas möjlighet, att då barnen behöverdem som bäst kunna vara lediga från sitt arbete i vissutsträckning, är av hög prioritet. I sin nuvarande utformningmåste man dock på goda grunder ifrågasätta om inte de i lagangivna samlade ledighetsförmånerna är utformade på ettsådant sätt att de, tillsammans med övriga regler påarbetsmarknaden, motverkar den ekonomiska utvecklingensom är all trygghets verkliga förutsättning. Det lämnas ocksåett betydande utrymme för ett av lagstiftaren icke avsett''överutnyttjande'', med påföljd att de begränsade resursersom står till buds inte används på bästa möjliga sätt.Utredningen om ledighetslagstiftningen hade primärt iuppdrag att göra en lagteknisk översyn avföräldraledighetslagen, inte att föreslå materiellaförändringar i densamma. Utredningen förutsätter emellertidatt lagen måste ses över även i sak. Motsvarande krav harrests från ett stort antal remissinstanser.Moderata samlingspartiet anser att det är nödvändigt att seöver och i grunden reformera samtliga regler för arbetstid,semester och annan ledighet. En sådan översyn måstesamtidigt täcka hela området, dels för att det skall bli möjligtatt göra erforderliga prioriteringar mellan olika sociala ochandra hänsynstaganden, dels för att få den samordningmellan systemen som är oundgängligen nödvändig. Strävanskall vara att finna sådan regler som främjar flexibilitet ochpersonliga variationer. En sådan ordning stödjer såväl denenskildes ambitioner att utveckla sitt liv efter egna önskemålsom företagens behov av arbetsvillkor som gör det möjligtatt möta en ny tids utmaningar. Vi föreslår därför att den avregeringen tillsatta får iuppdrag att även se över föräldraledighetslagstiftningen.Översynen bör syfta till att göra en rimlig avvägning mellanfamilje-, närings- och arbetsmarknadspolitiska intressen.Den undersökning av ledighetslagarnas tillämpning iföretagen, som i enlighet med sinadirektiv har genomfört och vars resultat redovisas ibetänkandet, visar emellertid att det finns stora brister ochproblem som bör åtgärdas . Vi föreslår därförföljande förändringar i förhållande till regeringens förslag iavvaktan på ett nytt regelsystem.2 § I propositionen föreslås att vissa avvikelser från lagenfår göras genom kollektivavtal. Förhållandena på densvenska arbetsmarknaden regleras genom ett stort antal oftamycket detaljerade lagar samt dessutom genom avtal mellanarbetsgivarnas och arbetstagarnas organisationer. Vi anser attarbetsmarknaden bara kan bli en marknad om enskildaarbetstagare och arbetsgivare kan ingå för båda partergivande avtal. Parallellt med en successiv förnyelse avarbetsmarknadslagstiftningen bör generella möjligheteröppnas för att inom ramen för allmänna rättsregler kunnasluta individuella avtal. 2 § föräldraledighetslagen börutformas i enlighet härmed.9 § Enligt propositionen skall kvalifikationstiden för rätttill ledighet enligt 5 -- 7 §§ vara . Denna kortatid har i den praktiska tillämpningen visat sig varaoförsvarligt kort. Vi föreslår att kvalifikationstiden skall varaett år.10 § Ledigheten får enligt förslaget delas upp på treperioder för varje kalenderår. Denna ordning anser vi, liksomett flertal remissinstanser, vara mindre väl avvägd medhänsyn till att den ofta medför avsevärda olägenheter för denverksamhet i vilken den anställde verkar. Vi anser atthuvudregeln skall vara att hela ledigheten tas ut i ettsammanhang med möjlighet för arbetsgivaren ocharbetstagaren att avtala om en annan uppläggning.15 § Enligt propositionen behålls den ordning som innebäratt om en arbetstagare som åtnjuter ledighet, avsedd att pågåen månad eller mer, vill avbryta ledigheten fårarbetsgivaren skjuta på återgången högst en månad. Enmånad är ofta en alltför för att varsel skall kunnautfärdas och en vikarie sägas upp på ett godtagbart sätt. Detkan heller inte vara rimligt att lön skall behöva betalas bådetill den tidigare föräldraledige och till vikarien för denne. Viföreslår därför att möjligheten att skjuta på återgången iarbetet förlängs till två månader.De nuvarande bestämmelserna bidrar till att mångaföretagare drar sig för att nyanställa personer i fertil ålder,och då i synnerhet kvinnor. Med de av oss föreslagnaförändringarna i förhållande till regeringens förslag bedömervi att det skall vara möjligt att även i det nuvarandestatsfinansiella läget upprätthålla godaföräldraledighetsregler som regelsystemet bidrartill att skapa ett gynnsammare företagsklimat i avvaktan påatt en total översyn av ledighetslagstiftningen kommer tillstånd.Semesterlönegrundande frånvaroUtöver lön skall arbetsgivaren enligt 16 § semesterlagenbetala semesterlön av arbetstagarensförfallna lön i anställningen. Enligt 17 § semesterlagen äräven vissa typer av frånvaro från arbetetsemesterlönegrundande. Ursprungligen var endast frånvaropå grund av yrkesskada semesterlönegrundande. Efterhandhar emellertid även dessa förmåner byggts ut i en sådanomfattning att det allvarligt skadar ekonomi. Denya typer av frånvaro som har tillkommit har medförtbetydande kostnader, speciellt kännbara för småföretagare.Utredningen om ledighetslagstiftningen har föreslagit bl aatt frånvaro på grund av utbildning, inklusivesvenskundervisning för invandrare, inte längre skall varasemesterlönegrundande. Detta återfinns inte i propositionen.Regeringen föreslår i huvudsak endast att den s k 90-dagarsregeln avskaffas, vilket är en konsekvens av attsamordningstid enligt lagen om arbetsskadeförsäkring intelängre finns och att den tid, varunder frånvaro på grund avsjukdom är semesterlönegrundande har utsträckts från 90 till180 dagar.När det gäller frånvaro på grund av sjukdom ellerarbetsskada medför nu gällande regler, som föreslåsoförändrade, att den anställde blir överkompenserad vidfrånvaro. Detta sammanhänger med att sjukpenningen ärberäknad på lön inklusive semesterlön. Denna omotiveradeöverkompensation har påtalats i vid upprepadetillfällen, liksom av ett antal remissinstanser. Regeringen görinte ens något försök att motivera ett bibehållande av rättentill semesterlön vid frånvaro på grund av sjukdom. Dennaregel bör avskaffas.Vi vill, som ovan framhållits, så långt det är ekonomisktmöjligt, värna om föräldrarnas rätt att vara lediga från arbetetför att ta hand om sina barn. Vi anser däremot inte att sådanfrånvaro skall vara semesterlönegrundande.Utredningen om ledighetslagstiftningen framhåller attkostnads- och förenklingsskäl talar övervägande för attavskaffa rätten till semesterlönegrundande frånvaro förstudier. Detta ligger, enligt utredningen, väl i linje medsynsättet att det för studieledighet skall krävas mer än i dagäven av arbetstagaren. Vi instämmer till fullo i dettaresonemang.Vi föreslår att 17 § semesterlagen upphävs.Huvudprincipen i alla sammanhang måste vara att det skalllöna sig bättre att arbeta än att inte arbeta. Endast arbetad tidskall därför grunda rätt till semsterlön. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn avföräldraledighetslagen i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att hos regeringen begär förslag somsäkerställer enskildas rätt att sluta individuella avtal vidsidan av kollektivavtal i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att beslutar att kvalifikationstiden iföräldraledighetslagen skall vara i enlighet med vadsom anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om föräldraledighetens förläggning itiden,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återgång i arbete,6. att beslutar upphäva 17 § semesterlagen ienlighet med vad som anförts i motionen.