mot · GI02Sk60 · 1995-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:203 Finansiering av medlemskapet i Europeiska unionen Finansiering av EU-medlemskapetI propositionen försöker regeringen i någon mån bemötaden kritik som tidigare riktats från bl.a. kristdemokraternanär det gäller principen att öronmärka vissa skatteintäkter förfinansiering av medlemsavgiften till EU. Med en svepandeformulering om att det i teknisk mening inte alls handlar omdetta och att det inte går att lita till positiva dynamiskaeffekter av EU-medlemskapet, avfärdas kritiken. Det äremellertid uppenbart att med en proposition som redan i sinrubrik anger att det handlar om skatter för att betalamedlemsavgiften -- så kommer de verksamheter somskatterna riktas mot uppleva det som att dessa ska bärakostnaderna för medlemsavgiften. Vi vill återigen påpeka atthela det svenska folkhushållet är vinnare på medlemskapet.Finansiering en måste därför gå över det ordinariebudgetarbetet. Vi instämmer med regeringen i principen omatt medlemskapet inte får leda till en ökning av statenslånebehov. I den finansmotion lade ijanuari på budgetpropositionen finansierade vi ocksåkostnaden för medlemskapet fullt ut.Begränsning av avdragsrätten för privat pensionssparandeSom en del av finansiering föreslås en begränsning avavdragsrätten för privata pensionsförsäkringar och förinsättningar på pensionssparkonton. Regeringen anser att enhalvering av gällande avdragsutrymme () ärlämpligt för privata pensionsförsäkringar och förinbetalningar till privata pensionssparkonton.När nu regeringen hastigt förändrar förutsättningarna fördet långsiktiga sparandet åberopar man två skäl. Det ena äratt man vill uppnå det man betraktar som en bättre avvägdnivå för avdragsrätten. Det andra skälet är att regeringenönskar en lägre sparkvot för att åstadkomma ökadkonsumtion vilket i sin tur förväntas få fart på hjulen.Synen på privat sparandeDet privata sparandet har ökat i Sverige.Detta är mycket glädjande och faktiskt en nödvändigförutsättning för en ljusnande ekonomisk framtid. Detfordras ett individuellt sparande på en hög nivå för att ge denenskilde individen ett större handlingsutrymme och enekonomisk buffert för oförutsedda händelser. Ett stortsparande är också angeläget för att säkerställa tillgången tillkapital för att motsvara de investeringar som är nödvändigaför att klara förnyelsekraven inom näringslivet och för att iett längre perspektiv klara sysselsättning och välfärd. Attangripa det höga sparandet är fel, även om den mycketkraftiga omsvängningen från ett extremt lågt sparande till ettsparande som i ett internationellt perspektiv inte är på enpåfallande hög nivå, bidragit till omställningsproblem.Dessa problem får dock inte tas som skäl för att försämravillkoren för sparande.Sparandet framställs ibland -- inte minst av företrädare förregeringen -- som ett betydande problem och en av orsakernatill djupet i den ekonomiska krisen och den högaarbetslösheten. Detta är ett i grunden felaktigt synsätt.Individuellt sparande är inte ett oansvarigt agerande utan ennödvändighet som statsmakterna ska gynna och på olika sättpremiera.Hög sparkvot -- en nödvändighetProblemen är inte det nuvarande sparandet utan dentidigare låga sparkvoten. behöver en långsiktigt högsparandenivå av flera olika skäl.Det enskilda sparandet är viktigt ur individensperspektiv. De olika socialförsäkringssystemen är sågenerella att det inte går att i dessa täcka in alla individuellaönskemål. Därför bör enskilda få möjlighet att genomlångsiktigt sparande gardera sig mot inkomstbortfallet somföljer vid pensionering. Detta var också en förutsättning påvilket pensionsuppgörelsen vilar. Utan eget sparande blir deenskilda helt beroende av staten för sin trygghet vid sjukdomoch ålderdom.Det enskilda sparandet är viktigt också ur statens ochkommunernas perspektiv. Staten och kommunerna tillhördem som förlorar om det enskilda sparandet minskar, då denenskildes ekonomiska buffertkapacitet minskar. Ett högtsparande bidrar till en lägre räntenivå eftersom tillgången påpengar ökar.Det enskilda sparandet är av vikt även för svensktnäringsliv och möjligheten att investera. Tillgången tillriskkapital säkras genom ett högt sparande. En minskning avdet inhemska långsiktiga kapitalet drabbar både svenskföretagsamhet och staten med behov att placera omfattandelån. En lägre räntenivå stimulerar till ökade investeringar.Fasta spelreglerSenare års ekonomisk forskning har visat att en av deviktigare förutsättningarna för ekonomisk utveckling ärstabila institutioner, dvs regelverk och normer som är fastaoch långsiktiga. Sådana har präglat . Emellertid förevisar enutveckling som innebär att rättsosäkerhet och ryckighet harblivit allt vanligare. Socialdemokratiska partiet har också vidtidigare tillfällen manifesterat ett förakt för kraven pålångsiktigt stabila spelregler. Dessa ersätts av ett planlösthoppande som inte skapar de nödvändiga förutsättningarnaför förutsebarhet och förtroende för det politiska systemet.Regeringens förslag motverkar det privata ansvaret för denegna pensionen och det egna sparandet. Enskilda tas ifrånansvaret för sin egen framtid. Ett eget kapital är av vikt vidalla privata investeringar som exempelvis bostadsrätter ochsmåhus. Den osäkerhet som detta förslag inger och dendåliga respekt för gällande ekonomiska regler regeringenvisar ger effekter långt vidare än för pensionssparare medstora inkomster.I regeringens skrivelse beräknas avpensionsspararna beröras av de nya reglerna, då endast entiondel anses spara belopp av storleken ett basbelopp.Regeringens förslag drabbar dock inte bara denna grupp.Beslutet att riva upp ingångna civilrättsliga avtal och över ennatt ändra förutsättningarna för sparande i påverkaräven pensionssparare som avsätter pengar som understigerett basbelopp. Varför skulle de vänta med att omplacera sinamedel tills nya regler införs även för dem? Och varför skulleföretagare utsätta sig för risken att förlora stora belopp på enlångsiktig investering i ? Regeringens förslag ger enosäkerhet för alla som ämnar ingå eller har ingåttcivilrättsliga avtal i vårt land. Detta är mycket allvarligt.Under mycket lång tid har skatteavdraget förpensionssparande begränsats till ett basbelopp, f.n. 35 700,och av förvärvsinkomsten för den som har pensionsrätti anställning. Detta har motiverats av att det ansetts önskvärtatt premiera det långsiktigt bundna sparandet och attutfallande belopp beskattas. Ofta rör det sig om ett mycketlångsiktigt sparande där utfallande belopp i normala fall fårtas ut under som kortast från tidigast ålder.Pensionssparande har blivit ett viktigt komplement tillfolkpension, ATP och avtalspensioner. Genom ett sådantsparande utjämnas livsinkomsten över tiden ochefterlevandeskyddet kan kompletteras. Särskild betydelsehar pensionssparandet för de löntagare som har en brantlöneutveckling och de som av olika skäl inte omfattas avavtalsreglerad kompletterande pension.En särskild avkastningsskatt för pensionsförsäkringarinfördes i samband med skattereform. Dennafastställdes till för privata pensionsförsäkringar och10% för tjänstepensionsförsäkringar. infördes enenhetlig avkastningsskatt på men utifrån ett annatunderlag. De motsvarade i praktiken den tidigare 10%-nivån. Från höjdes avkastningsskatten till15%. Det nya individuella pensionssparandet som sker på ettpensionssparkonto omfattas av samma skattesats.Det finns, som vi ser det, skäl att anta att de effekter somregeringens förslag avses att leda till inte kommer att uppnås.Många sparare kommer inte att öka sin konsumtion utankommer istället att välja andra sparformer. Det kommersannolikt att i inte obetydlig omfattning kanaliseras tillutländska kapitalförsäkringar som tagit en stor delav sparmarknaden. Därmed undandras en del av basen föravkastningsskatten.En fråga som bör ställas om regeringens förslag skulleuppnå avsett syfte är självfallet hur ett minskat sparandepåverkar ekonomin i stort. En central fråga är vilka effekterett minskat sparande får för räntenivån. Eftersom ränta ärpriset på pengar finns det en risk att ett minskat utbud ledertill ett högre pris, dvs en högre ränta, som i sin tur minskarkonsumtionen.Höjning av energi- och miljörelaterade skatterI propositionen föreslås mindre höjningar av ett antalenergi- och miljörelaterade skatter. Höjs gör energiskatten påbränsle som förbrukas i arbetsredskap, traktorer ochterrängfordon, koldioxidskatten på samtliga bränslen,vattenkraftsskatten och kärnkraftsskatten samt energiskattenpå elektrisk kraft. Dessutom föreslås en höjning ochefterföljande indexering av försäljningsskatten påmotorfordon och att den nu gällande tidsbegränsningen avindexeringen av energiskatten, alkoholskatten ochtobaksskatten slopas.Kristdemokraterna har i princip inget att invända motdessa begränsade skattehöjningar men vill peka på följande.Vi står inför två stora utmaningar -- dels lösa allvarliga ochväxande miljöproblem, dels bekämpa en hög arbetslöshet.Dessa bägge uppgifter måste parallellt med att kommatillrätta med det mycket bekymmersamma läget i svenskekonomi. Vi är övertygade om att uppgiften går att lösa omen bred parlamentarisk enighet uppnås kring mål och medel.Kristdemokraterna har vid upprepade tillfällen markeratbehovet av en skatteväxling innebärande höjda skatter påmiljöförorening och förbrukning av energi och ändligaråvaror samt sänkta skatter på arbetskraften. Därför är detmed viss oro vi åser stegvisa höjningar av miljö- ochenergiskatter som enbart handlar om att förstärka statskassanoch som inte lägger grunden för en långsiktigutvecklingkraft i näringslivet och tillskapandet av nyaarbetstillfällen. Detta kan inte längre accepteras.Kristdemokraterna avvisar därför regeringens förslag om attde höjda miljö- energirelaterade skatterna skall användas föratt finansiera EU-medlemskapet. Istället bör dennaskatteintäkt oavkortat användas för att stärka tjänstesektorngenom sänkt moms på denna. I motionpå regeringens kompletteringsproposition görs dennaskatteväxling.Den i budgetpropositionen aviserade höjningen avkoldioxidskatten till hälften av den generella nivån förindustrin avvaktas . Medlemskapet innebär att Sverigesmöjlighet att genomföra en höjd koldioxidskatt medsärregler och nedsättningsmöjligheter för energiintensivindustri försvåras. Frågan kommer att utredas vidare.Kristdemokraterna vill peka på vikten av att utredningenhittar och presenterar en lösning skyndsamt. Risken förklimatförändringar är ett av de allvarligaste miljöhotenmänskligheten står inför. måste på ett mycket meroffensivt sätt än driva klimatfrågan internationelltinkluderat EU. Det går inte att vänta på de steg someventuellt sker i andra länder även om offensivt skalldriva frågan om en gemensam koldioxidskatt i EU.En höjd koldioxidskatt är en viktig del i en ekologiskskatteväxlingsreform. Vår uppfattning är att näringslivet kanklara, och är positiva till att medverka till en ekologiskskattereform om den genomförs successivt med godframförhållning och med klara spelregler, och genomförs påett sådant sätt att den inte driver upp skattebelastningen påföretagen.Breddat uttag av fastighetsskattI propositionen föreslås ett breddat uttag av fastighetsskattinnebärande en fastighetsskatt på av taxeringsvärdetavseende hyreshusenhet till den del det avservärderingsenhet för lokaler, värderingsenhet för lokalerunder uppförande och värderingsenhet avseende tomtmarksom hör till dessa lokaler samt av taxeringsvärdetavseende industrienhet, inklusive elproduktionsenhet. Dettaskatteuttag beräknas inbringa 2,9 miljarder till statskassan.Kristdemokraterna finansierade EU-avgiften fullt ut i sinjanuarimotion. Därför avvisas förslaget att den breddadefastighetsskatten på kommersiella lokaler och industrilokalerspecialdestineras till EU-finansieringen. Dessa 2,9 miljarderföreslås istället användas för en skatteväxling tillkommunsektorn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1994/95:203 Finansieringav medlemskapet i EU.