mot · GJ02Fi63 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling Utbyggnadsbehov av denhögre tekniska utbildningeni länDen i proposition 1995/96:25 aviserade kraftigautbyggnaden av teknisk och naturvetenskaplig högreutbildning i är mycket lovvärd. Att utbyggnadenfrämst bör ske vid de mindre och medelstora högskolorna föratt stärka näringslivet i regionerna är likaså önskvärt.Däremot ser vi inte att en ensidig utbyggnad av högskolornai stödområdena skulle vara speciellt effektiv för att skapatillväxt inom industrin. Tvärtom anser vi att det är likaviktigt att en region som med en välutvecklad småföretagarstruktur ges förutsättningar för att iframtiden kunna vidareutvecklas genom en fortsattutbyggnad inom de områden som utpekas i propositionen.Jönköpings län har den högsta andelen sysselsatta inom tillverknings-industrin i landet, jämfört med riksgenomsnittets , andelen mindre och medelstora företag är extremt hög i regionen.Företagen verkar ofta som underleverantörer med en flexibelproduktionsapparat som ger förutsättningar för en mycket kundanpassadverksamhet med priset som sitt främsta konkurrensmedel. Bristen påkvalificerad ingenjörskompetens hindrar emellertid många företag attförnyas i riktning mot att utveckla egna produkter där produktegenskapernasnarare än priset är den främsta konkurrensfaktorn, vilket är nödvändigt föratt klara konkurrensen från . Redan nu behöver enutbyggnad av den tekniska utbildningen genomföras för att kunna utvecklaindustrin i länet i mer kunskapsintensiv riktning.Länet är kraftigt underförsörjt med högutbildade tekniker. Statistik visar attdet t.ex. finns endast cirka 250 civilingenjörer per 100.000 invånare jämförtmed cirka 700 för riket i stort, vilket gör att länet kommer först på 18:e plats ilandet. En av orsakerna kan hänföras till att utbudet av högskoleutbildadetekniker än lågt i länet. Benägenheten att börja högskolestudier har ökatundan för undan och är nu praktiskt taget på riksnivå, däremot har utbudetinte ökat tillräckligt för att möta den ökade efterfrågan, och resultatet är enunderförsörjning av högskoleutbildning i synnerhet ingenjörsutbildning.Många som vill utbilda sig till ingenjörer får därför söka sig utanför det egnalänet, vilket ger ett nettounderskott av högskoleingenjörer i länet.Underförsörjningen visar sig också i ett starkt söktryck till Ingenjörs-högskolan vid . Vid senaste intagningen till de treårigaingenjörsprogrammen fick Ingenjörshögskolan det av allt att döma bästasöktrycket i landet bland de regionala högskolorna. Antaletförstahandsansökningar uppgick till över 1,5 per plats i medeltal medåtföljande stor andel reserver som ej kunde antas. Likaså var söktrycket till de70 NT-arvodistplatserna (senare utökade till 130 platser) mycket högt, ca 500sökande. Alla platser är fyllda. Dessutom är efterfrågan på fort- ochvidareutbildning inom det tekniska området hög ute i landet. Allt tyder på attutbildningsvolymen vid är klart underdimensionerad iförhållande till behovet i regionen.Ingenjörshögskolan har genom de treåriga ingenjörsprogrammen tagit ettförsta steg mot en inriktning av utbildningen för mindre och medelstoraföretag. I mindre företag krävs en större bredd i ingenjörens kompetens.Han/hon bör vara mer generalist än specialist. En bred teknisk kunskapsbasutgör självfallet en bättre plattform för återkommande utbildning. Arbetet imindre företag ställer också högre krav på en framtida ingenjör som att kunnaleda förändringsarbete och samarbeta, att kunna arbeta affärsmässigt, attkunna möta miljö- och kvalitetskraven, att kunna till fullo dra nytta av IT ochatt kunna verka i en internationell miljö. Behovet av sådana"generalistingenjörer" för arbete i mindre och medelstora företag är mycketstort i hela landet, men speciellt uttalat i med dess speciellaföretagarstruktur.Inom Ingenjörshögskolan pågår ett projekt för att vidareutveckla de treårigaprogrammen och lansera ett helt nytt utbildningskoncept inriktat motingenjörsarbete i mindre företag inom ramen för den övergripande profilen -industriellt innovativt förnyelsearbete med sikte mot resurssnål kund- ochmiljöanpassad produktion i exportinriktade mindre och medelstora företagoch organisationer. Utbildningarna skall ge en helhetssyn på ingenjörsarbete imindre och medelstora företag och genomsyras av de fyra grundläggandeperspektiven - innovativ ingenjörskonst (med yrkeslivsanknytning), affärs-mässighet (med kretsloppstänkande), ledarskap och kommunikation (medfärdighetsträning) och internationalisering (med Europainriktning). Särskildvikt skall läggas vid att utbilda och vidareutbilda ledare för industrielltinnovativt förnyelsearbete i mindre och medelstora företag och organisa-tioner.Konceptet innehåller en grundutbildning på 120 poäng med sexinriktningar inom maskin-, elektro-, data- och byggnadsteknik tydligtinriktade mot yrkeslivet i regionen. skall de vara nationelltgångbara och leda till (högskole-) ingenjörsexamen och teknologie kandidat-examen. Dessutom planeras påbyggnadsutbildningar på 60 poäng som ledertill magisterexamen i industriell ekonomi med inriktning mot entreprenörskapsamt innovationsteknik med inriktning mot produktutveckling och industrielldesign. Påbyggnadsprogrammen planeras starta och ge enutbildningsnivå på 180 poäng som helt motsvarar civilingenjörsnivån meduppbyggnad i två steg med kandidat och magister enligt internationelltmönster och inriktat mot arbete i mindre och medelstora företag. Dennatvåstegsutbildning kan behöva ges benämningencivilingenjörsexamen för att få tillräcklig status bland såväl studenter somföretag.Förutsättningarna för att genomföra en ingenjörsutbildning som är inriktadmot arbete i mindre företag är stora vid i föratt inte säga unika tack vare regionens företagsstruktur och ett redan etableratsamarbete med företag genom fadderverksamhet. Andra vägande skäl är attutbildningen av dessa ingenjörer kan göras i nära samarbete med övrigautbildningsbolag vid , den , som är starkt profilerad mot entreprenörskap i mindre ochmedelstora företag samt ,som har en omfattande kommunikationsutbildning.Således kan konstateras att behovet av en utbyggnad av högskole-ingenjörsutbildningen i är otvetydigt och att förutsättningarnaför en utbyggnad är goda vid i . Beredskap förexpansion av såväl den treåriga ingenjörsutbildningen som vidareut-bildningen av yrkesverksamma finns redan till hösten 1996.Vi anser mot bakgrund av den anförda att skall geshög prioritet vid fördelningen av nya teknikutbildningsplatser i regeringensaviserade förslag om permanent utbyggnad av naturvetenskapliga och tek-niska utbildningar. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prioritering av vidfördelning av teknikutbildningsplatser.