mot · GI02Ju608 · 1995-01-25 00:00:00 — BakgrundStraffen för miljöbrott skärptes 1989. dömdesen direktör till fängelse för miljö-, skatte- ochbokföringsbrott.Dåvarande miljöministern såg detta som etttrendbrott: ''Den första fängelsedomen är ettexempel på den nya hårdare attityden mot miljöbrott isamhället. Jag tror att domen är viktig som symbol för attsanktionerna mot miljöbrott nu skärps. ''Tyvärr hade fel. Varken sanktionerna,möjligheten att anmäla miljöbrott, antal fällande domar ellermiljöbrottens status jämfört med andra typer av brott harförändrats.ProblemFörsta problemet med miljöbrott är att det råder brist pårelevanta fakta, aktuella nationella sammanställningar överdomar etc. och utvärderingar av dagens situation.Den bild som fått fram visar följande:Tingsrätterna frikänner av miljöåtalen mot församtliga brottmål.Miljöbrottslingen kommer lika lindrigtundan som 1988. Medelstraffet är i genomsnitt4 600 kronor.Det låga medelstraffet gör många miljöbrott''ekonomiskt'' lönsamma. En företagare kan göra en vinst påett miljöbrott eftersom bötesstraffen i praktiken är så låga --fast oftast upptäcks han inte ens.Miljöbrottslingar harhittills endast fått fängelse i kombination med andra brott.Detta trots att både miljöskyddslagen, naturvårdslagen,lagen om kemiska produkter och stadgar upptill fängelse.De allvarligaste miljöbrotten når aldrigdomstolarna.Det finns ingen central instans ellermyndighet som har överblick eller kontroll översituationen.Fortfarande råder stor brist på relevant miljö-och juridisk kunskap hos polis och åklagarmyndigheter.Inaktiva tillsynsmyndigheter är ett problem.Allmänhetenhar svårt ur både kunskaps- och ekonomisk synvinkel attanmäla och driva miljöprocesser.Miljöbrottslingar är oftaväletablerade personer som domstolarna behandlarvälvilligt. -- en av landets mest erfarnamiljöåklagare -- menar att ''domarna känner sig merbefryndade med bovar i samma skikt''.I ett företag är detfortfarande ofta svårt eller omöjligt att finna någon ansvarigför begångna miljöbrott.Preskriptionstiderna för miljöbrottär för korta.I ett internationellt perspektivhåller på att hamna på efterkälken när det gäller attmotverka miljöbrott.Vänsterpartiets förslag till åtgärderEtt nytt förslag till miljöbalk skall presenteras om ett åreller så. Innan detta görs kan vissa åtgärder genomförasredan nu eller beslut tas om ändringar som skall ingå i dennya miljöbalken.Miljöfrågornas betydelse för vår långsiktiga överlevnadoch det allmänna medvetandet om miljöfrågornas dignitetgör att miljöbrott nu rätt måste motverkas.Regering och riksdag bör uttala att utdömda straff förmiljöbrott skall skärpas.Clinton-administrationen i prioriterar bekämpningenav miljöbrott. Det amerikanska () haren speciell avdelning som arbetar med miljöbrott. Skullesvenska ha motsvarande resurser skulle etttiotal personer behöva anställas. Det måste vi ta fasta på föratt inte halka efter i den internationella utvecklingen.I finns en central enhet -- Okokrim -- som blandannat sysslar med miljöbrott. Man har bland annatframgångsrikt bekämpat fauna- och florakriminalitet (t.ex.uppgrävning och borttransport av sällsynta växter, plundringoch jakt av fredade fåglar och fågelbon). Jämfört med Norgeligger långt efter på detta område.Naturvårdsverket bör få i uppdrag och resurser att upprättaen enhet för att motverka miljöbrott efter amerikansk ochnorsk modell.Regeringen bör få i uppdrag att återkommamed förslag om höjning av straffsatserna för miljöbrott ochförlängning av preskriptionstiderna.Regeringen bör få i uppdrag att återkomma med förslagom hur ansvaret för ett företags miljöbrott ska klargöras. Detkan ske genom en översyn och skärpning av brottsbalkens36 kap. 7 § om företagsbot.Riksdagen bör föreslå åtgärder för att motverka inaktivatillsynsmyndigheter. Det kan bl.a. ske genom att ge ideellaorganisationer talerätt i miljöärenden.Regeringen bör få i uppdrag att återkomma med förslagpå särskilda utbildningsinsatser avseende relevant miljö- ochjuridisk kunskap hos polis och åklagare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att Naturvårdsverketfår i uppdrag och resurser att upprätta en enhet som arbetarmed miljöbrott,12. att hos regeringen begär att den under 1995återkommer med förslag om höjning av straffsatserna förmiljöbrott och därmed förlängning av preskriptionstiderna,3. att hos regeringen begär att den återkommermed förslag om hur ansvaret för ett företags miljöbrott skaklargöras genom en skärpning av 36 kap. 7 § omföretagsbot,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att motverka inaktivatillsynsmyndigheter genom att bl.a. ge ideella organisationertalerätt i miljöärenden,15. att hos regeringen begär att den återkommermed förslag till utbildningsinsatser med avseende på relevantmiljökunskap och juridisk kunskap hos polis och åklagare.