mot · GI02U209 · 1995-01-25 00:00:00 — Därmed försvinner nästan hela dennominella höjning som den förra regeringen genomfördeinför innevarande budgetår.I valrörelsen föreslog Socialdemokraterna en besparing påsammanlagt . under rubriken ''Samlat anslag för säkerhet''.Beloppet uppgavs avse försvar, bistånd, övrigautrikesrelationer och flyktingpolitik. markerademan klart att biståndet skulle skyddas så långt det över huvudtaget var möjligt.Göran har efter valet tvärtemot gjort en särskildpoäng av att inte ens biståndet har undantagits frånbesparingar. Det är därmed uppenbart attSocialdemokraterna inte ens försökt leva upp till ambitionenatt skydda biståndet.Vi ställde oss redan i valrörelsen frågande till tanken attbehandla biståndet som en säkerhetsfråga tillsammans medbl.a. Biståndet motiveras av solidaritet, inte avsäkerhetspolitiska hänsynstaganden. Om förslaget om ettsamlat anslag skulle tolkas bokstavligt var det också svårt attse hur det skulle genomföras i praktiken.När budgeten nu föreligger kan man konstatera att något''samlat anslag för säkerhet'' inte heller föreslås.Nedskärningen på biståndet följer det traditionella mönstret.En helt annan fråga är givetvis hur den svenska politikenskall kunna utformas på effektivaste sätt i konflikter av detslag vi sett alltför många tragiska exempelpå -- såsom Bosnien, och . Men dendiskussionen vinner knappast på att kopplas samman medbesparingsförslag.Från sida avvisar vi såväl tanken på ennominell frysning av biståndsanslagen som den nedskärningregeringen föreslår på 300 milj.kr. (genom ökad avräkning för flyktingkostnader). Vivill i stället fullfölja den politik som den förra borgerligaregeringen slog in på i sin budget /95 då u-landsbiståndet -- trots ett utomordentligt ansträngtstatsfinansiellt läge -- fick en viss nominell höjning. Viföreslår således att biståndet höjs med 200 milj.kr. 300 milj. på hela /96).På 12-månadersbasis föreslår vi alltså att u-landsbiståndetnu förstärks med sammanlagt en halv miljard utöverregeringens förslag.Vi menar att biståndsnivån också bör höjas under årendärefter. Osäkerheten beträffande dessa år är givetvisbetydande. Vi har dock reserverat ett utrymme för fortsattastegvisa höjningar så att nivån1998 skall kunna vara 100 milj.kr. högre än /96.Totalt skulle biståndet med våra förslag således disponera600 milj.kr. mer 1998 än med regeringens politik.H 2. UtredningsarbeteRegeringen aviserar i budgeten att den tänker starta ettanalys- och utredningsarbete kring två frågor medanknytning till : den ena gäller demokrati och politiskutveckling, den andra gäller säkerhet, utveckling ochkonfliktlösning.Vi har ovan föreslagit en ny u-landspolitisk utredning ochmenar alltså att bör göra ett särskilttillkännagivande på denna punkt. Det förefaller lämpligt attdet utredningsarbete om som regeringen aviserar pålämpligt sätt knyts an till denna.Regeringen föreslår vidare en kommitté för friståendeanalyser av biståndsfrågor. Förslaget tar sin utgångspunkt idet betänkande KAU presenterade . Det förefalleross som om regeringen på detta sätt för vidare det viktigaste iKAU:s förslag och formar det vi tidigare kallat ett biståndetsESO -- något som i hög grad skulle bidra till en ökadmångfald och kvalitet i det biståndspolitiskautvecklingsarbetet. Det vill vi i så fall tillstyrka.H 3. Den nya myndighetenRegeringen tog initiativ till vad man kallat en''konsolidering'' av de fyra biståndsorganen till enmyndighet. Som framgått ovan hade vi föredragit en annantågordning för det biståndspolitiska reformarbetet: först enförnyad diskussion om biståndets framtida innehåll, därefterorganisatoriska åtgärder.Vi utesluter inte att resultatet av en sådan diskussion kundeha lett fram till ett beslut om en sammanhållen myndighet.Men det hade i så fall blivit en myndighet som hade formatsur kraven på biståndets framtida innehåll. Det som nubeskrivs i budgetpropositionen är en myndighet utan klarauppdrag och tydlig ''affärsidé''.Vi vill också peka på en del risker med en sammanhållenmyndighet.Biståndsorganisationsutredningen (SOU 1990:17)framhöll att biståndsmiljön ställer olika krav på struktur ochprocesser ''vilka är så skilda att de svårligen ryms inomsamma organisation''. Utredningens analys talade för ettbistånd präglat av organisatorisk mångfald. Men regeringensförslag för i motsatt riktning.Det är också ett värde i sig för biståndets förnyelseförmågaoch utvecklingskraft att olika arbetssätt och kulturer kanutvecklas och prövas. Om den nya myndigheten helt skulledomineras av SIDA skulle ett värdefullt inslag av mångfaldi biståndet försvinna.Den process som regeringen startade har redanförts mycket långt. Att stoppa bildandet av den nyamyndigheten är därför inget reellt alternativ. Men vi menaratt de risker vi pekat på ovan måste beaktas i det fortsattaorganisatoriska förändringsarbetet.H 4. AnslagsfördelningenFörutom besparingen påverkas de enskildabiståndsanslagen av att närmare 800 milj.kr. nu skall kanaliseras dels via EG:s budget, dels viaEuropeiska utvecklingsfonden.Några anslagsposter drabbas dock relativt sett hårdare änandra av de aktuella nedskärningarna. En av dessa är stödettill ekonomiska reformer och skuldlättnad. Det är som viser det en olycklig och omotiverad utveckling. Någraargument för att detta stöd skall skäras ned mer än andraredovisas inte. Det handlar här om jämfört på det totala bilaterala biståndet.Vi har tidigare i denna motion pläderat för en starkareinriktning av biståndet på breda överföringsformer såsomsektorstöd och betalningsbalansstöd i kombination medtydliga krav på politikens inriktning. Det begränsarproblemet med biståndsbombardemang. Risken att biståndetsnarare stjälper än hjälper minskar.Under 90-talet har nettoresursflödena till totaltsett ökat. Denna ökning har dock inte kommit de fattigasteländerna till del. För flera av dessa är skuldsituationenomöjlig att hantera.Denna fråga behandlas utförligare i Folkpartietliberalernas särskilda motion om . Här skall dockkonstateras att de utomordentligt allvarliga skuldproblemsom flera av våra fattigaste mottagarländer brottas med ärytterligare ett starkt skäl för att stora belopp skall finnastillgängliga för bl.a. skuldlättnadsinsatser. Det ärbetecknande att regeringen aviserar att en tidigare givenutfästelse om stöd till särskilda program förAfrika (SPA) nu måste revideras. Detta trots att programmetbetecknas som mycket framgångsrikt.Vi föreslår att 200 milj.kr. -- räknat --tillförs stödet till ekonomiska reformer och skuldlättnad,anslagsposten C 2.8. För /96 handlar det alltså om ett påslagpå 350 milj.kr. Den totala nivån skulle bli 1 500 milj.kr.Ambitionen bör då vara att den indikativa utfästelse somgjorts beträffande svenskt stöd till SPA-samarbetets tredjefas inte revideras utan bibehålls.Regeringen föreslår vidare en nedskärning av det biståndsom förmedlas via folkrörelser och enskildaorganisationer på . Inte heller här redovisasnågra argument för att detta stöd skall drabbas mer ängenomsnittet.Regeringen skriver visserligen att ''en alltför snabbvolymutveckling tenderar till att stimulera till en ökad andelkapitalintensiva projekt, t.ex. byggnation, till förfång för detmer kvalitetsinriktade organisationsarbetet''. Men det är ettskäl mot ytterligare snabba höjningar, inte för kraftigasänkningar.Det bistånd som förmedlas via enskilda organisationer harstor betydelse bl.a. för att stärka det civila samhället imottagarländerna. Vi föreslår att denna anslagspost hållsoförändrad jämfört med innevarande budgetår. Det kräver ettpåslag på 150 milj.kr. i förhållande till regeringens förslag --räknat . Totalbeloppet för /96blir 1 500 milj.kr.Regeringen föreslår vidare en drygt 10-procentig sänkningav delposten för Särskilda miljöinsatser. För dennaverksamhet borde en ytterligare ambitionshöjning kunnaförutses mot bakgrund av arbetsgruppsrapporten om detsvenska biståndet efter UNCED. SIDA hade i sinanslagsframställan begärt 390 milj.kr. Vi föreslår ett påslag i förhållande till regeringenpå 50 milj.kr. (12 månader). Totalbeloppet skulle då bli 382,5 milj.kr. för /96 dvs. i stort sett vad SIDAföreslagit. Vi föreslår också att detta blir en särskildanslagspost -- i likhet med stödet för demokrati, MR ochkonfliktlösning.Katastroferna och flyktingsituationen i världen harinneburit en kraftig ökning av UNHCR:sarbetsuppgifter. Vi föreslår att ytterligare 30 milj.kr. -- räknat -- utöver regeringens förslag tillförs UNHCR.Totalbeloppet för /96 blir då 450 milj.kr.Vi föreslår vidare en oförändrad anslagsnivå tillUNICEF med tanke på den angelägna verksamhet för u-landsbarnen som organisationen bedriver. Det innebär ettpåslag på 10 milj.kr. Totalbeloppet för /96 blir 525 milj.kr.Folkpartiet har pläderat för attbefolkningsfrågan skulle få en mer framskjuten plats isvensk biståndspolitik. Mot den bakgrunden föreslår vi attFN:s befolkningsfond UNFPA och den internationellafamiljeplaneringsfederationen IPPF får högre bidrag änregeringen föreslagit -- nämligen ett påslag på 10 milj.kr. tillUNFPA och på 15 milj.kr. till IPPF jämfört med regeringens budget.Totalbeloppen för /96 skulle då bli 225 milj.kr. till UNFPA och 130,5 milj.kr. till IPPF.Vi vill vidare förespråka en något starkare inriktning påsödra än den regeringen föreslagit. Vi föreslårsåledes ett påslag på 10 milj.kr. till (totalbelopp127,5 milj.kr. ), på 10 milj.kr. till (totalbelopp 202,5milj.kr.) och på 15 milj.kr. till (totalbelopp 202,5milj.kr.). Därmed kan också nivån för innevarande årupprätthållas.Vi finner det naturligt att sänka Vietnam-biståndet merän regeringen -- mot bakgrund av vår kritiska uppfattning ombristen på demokratisk utveckling -- och göra en kraftigaresatsning på biståndet till , där dendemokratiska processen behöver ett omfattande stöd just nu.Vi föreslår att Vietnam-ramen sänks med ytterligare 20milj.kr. och att Sydafrika-ramen höjs med samma belopp --räknat . Därmed skulle Sydafrika-biståndet nåden nivå som SIDA föreslagit i sin enkla anslagsframställandvs. räknat på 18 månader.Vi föreslår vidare en omfördelning av 10 milj.kr. frånEtiopien-ramen till med tanke på de storabehoven efter att kriget i avslutats.Vi vill slutligen ta upp anslagsposten för krediter.Regeringen har valt att anslå ett något högre belopp för debundna u-krediterna än den ansvariga myndigheten (BITS)faktiskt begärt. Det belopp som regeringen föreslår för deobundna biståndskrediterna är däremot klart lägre än vadBITS äskat. Mot bakgrund av vår kritiska hållning till bundetbistånd föreslår vi att u-krediterna sänks med 40 milj.kr. --räknat -- och att biståndskrediterna höjs medsamma belopp.Regeringen avser att pröva om medel som avsatts underandra anslagsposter skall kunna utgå i form av krediter.Eftersom detta aviseras under rubriken vi från att det är krediter utan bindning till upphandlingi som avses. Vi välkomnar detta. Vi menar dock attstor återhållsamhet bör råda vad gäller kreditgivning till defattigaste länderna. bör normalt inte medverka till attytterligare öka på deras skuldbörda. I sådana länder börgåvobistånd vara den dominerande biståndsformen.Våra förändringsförslag kan sammanfattas så här:C 1. Bidrag till internationella biståndsprogramUNFPA + 10UNICEF + 10UNHCR + 30IPPF + 15 nC 2. Utvecklingssamarbete genom den nya myndighetenEritrea + 10Etipien -- 10Namibia + 10Sydafrika + 20Zambia + 10Zimbabwe+ 15Vietnam -- 20Särskilda miljöinsatser + 50Folkrörelser och andra enskilda organisationer + 150Ekonomiska reformer och skuldlättnad + 200U-krediter -- 40Biståndskrediter + 40(Siffrorna anger våra förslag till höjningar respektivesänkningar i förhållande till regeringens förslag, uttryckt i12-månaderssiffror).H 5. och KubaSnart efter massakern på iPeking är situationen för de mänskliga rättigheterna minstlika allvarlig som då. De ekonomiska reformerna har inte fåttnågra motsvarigheter på det politiska planet. Detkommunistiska förtrycket är massivt.Den dramatiska ökning av antalet dödsstraff sompåbörjades fortsatte . Under dessaår har flera tusen människor, enligt officiell statistik,avrättats. De verkliga siffrorna är förmodligen betydligthögre.I sin rapport ''Torture in '' beskriver AmnestyInternational hur tortyr blivit allt vanligare de senaste åren.Elchocker och hårda slag är mycket vanligt. Många fångarhindras från att sova, de får ingen mat och de utsätts för svårkyla. Hundratusentals människor har utsatts för''administrativa frihetsberövanden''.Folkpartiet motsatte sig den förra regeringens beslut 1992att återuppta biståndet i form av u-krediter till Kina.Detsamma gällde motsvarande beslut av densocialdemokratiska regeringen 1991.Vi kan nu konstatera att texten om ibudgetpropositionen är oengagerad. Även om socialasektorer och MR-stöd nämns ger texten ingen klar bild avhur biståndet är tänkt att utvecklas, vare sig till volym ellerinnehåll. Med tanke på att det gäller ett land där mer än enmiljard människor lever under fortsatt kommunistisktförtryck är detta anmärkningsvärt. Till bilden hör också attKina mottagit stora volymer svenskt bistånd.Regeringen bör återkomma till med en tydligareredovisning av sin syn på biståndssamarbetet med . Enutgångspunkt bör då vara att mer omfattandebiståndsinsatser t.ex. genom u-krediter och samarbete påregeringsnivå inte bör förekomma förrän situationen vadgäller mänskliga rättigheter tydligt förbättrats.Vi vill i detta sammanhang också uppmärksamma enöverraskande formulering beträffande ett annat avkommunismens få återstående fästen, nämligen Kuba.Regeringen skriver på s.124 i UD:s bilaga att beredskap bör finnas för stöd till ''dedemokratiska reformprocesserna'' på och Kuba.På har en demokratiskt vald president just återinsatts.På har folket förvägrats rätten att få utsebl.a. president i demokratiska val. Parallellen mellan Haitioch förefaller oss därför inte alldeles välfunnen.Bistånd till de demokratiskt sinnade krafterna på -- iopposition mot det nuvarande förtrycket -- bör däremotförmedlas. Vi förutsätter att regeringen använder demöjligheter och kanaler som kan stå till buds för dettaändamål. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett kvalitetsprogram för detsvenska biståndet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättande av en u-landspolitiskutredning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förnyad prövning av debiståndspolitiska målen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om koncentration av biståndet,ämnesmässigt och geografiskt,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ''biståndsbombardemanget'',6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bistånd skall ges i former sominte snedvrider mottagarländernas ekonomier,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bundet bistånd,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioritering avkunskapsöverföring och investeringar i ''det mänskligakapitalet'',9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett genderperspektiv ochkvinnornas roll i biståndet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndsberoendet,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om demokratimålet i det svenskabiståndet,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av stöd till den typ avverksamhet och arbetssätt som Worldview Sverigerepresenterar,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om EU och ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljö och bistånd,15. att avslår regeringens förslag att höjaavräkningen av asylkostnader med --räknat -- och således låter denna avräkningligga kvar på oförändrat nominellt belopp,16. att med avslag på regeringens förslagfastställer biståndsramen för /96 till 20340000 (räknat ),17. att , med avslag på regeringens förslag omfrysning av biståndramen fram , som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om enhöjning av biståndet med budgetåret1997 och med ytterligare budgetåret1998,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den nya biståndsmyndigheten,19. att beslutar fastställa det svenska stödet tillUNFPA till för /96 dvs.15 miljoner kronor mer än regeringen föreslagit för 18månader,20. att beslutar fastställa det svenska stödet tillUNICEF till för /96dvs. mer än regeringen föreslagit för 18månader,21. att beslutar att fastställa det svenska stödettill UNHCR till för /96dvs. mer än regeringen föreslagit för 18månader,22. att beslutar fastställa det svenska stödet tillIPPF till för /96 dvs.22,mer än regeringen föreslagit för 18månader,23. att beslutar fastställa ramen för till 45miljoner kronor för /96 dvs. 15 miljonerkronor mer än regeringen föreslagit ,24. att beslutar fastställa ramen för till180 för /96 dvs. 15 miljonerkronor mindre än regeringen föreslagit ,25. att beslutar fastställa ramen för till127,för /96 dvs. 15miljoner kronor mer än regeringen föreslagit ,26. att beslutar fastställa ramen för till375 för /96 dvs. 30 miljonerkronor mer än regeringen föreslagit ,27. att beslutar fastställa ramen för till202,för /96 dvs. 15miljoner kronor mer än regeringen föreslagit ,28. att beslutar fastställa ramen för Zimbabwetill för /96 dvs. 22,5miljoner kronor mer än regeringen föreslagit ,29. att beslutar fastställa ramen för till225 för /96 dvs. 30 miljonerkronor mindre än regeringen föreslagit ,30. att beslutar att delposten Särskildamiljöinsatser skall fastställas till /96 dvs. mer änregeringen föreslagit ,31. att beslutar att Särskilda miljöinsatser skallutgöra en egen anslagspost och gör de erforderligajusteringar av andra anslagsposter som detta medför,32. att beslutar att anslagsposten Bistånd genomfolkrörelser och andra enskilda organisationer skallfastställas till för /96 dvs. 225miljoner kronor mer än regeringen föreslagit ,33. att beslutar att anslagsposten Stöd tillekonomiska reformer och skuldlättnad skall fastställas till för /96 dvs. 300miljoner kronor mer än regeringen föreslagit ,34. att beslutar att delposten för u-krediter skallfastställas till för /96dvs. mindre än regeringen föreslagit för18 månader,35. att beslutar att delposten för biståndskrediterskall fastställas till dvs. 60 miljonerkronor mer än regeringen föreslagit ,36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndskrediter,37. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Kina-biståndet,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .