ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02A430 · 1995-01-25 00:00:00 — Mot bakgrund av den dramatiska försämring som skett vadgäller kraftigt vikande sysselsättning, hög arbetslöshet ochen strukturellt försämrad arbetsmarknad i ochKrokoms kommuner bör dessa kommuner inplaceras istödområde 2 avseende de församlingar som inte ärinplacerade i något stödområde. Det som därutöver talar fördetta är följande;I samband medmedlemskapsförhandlingarna med EU fastställdes att helaJämtlands län skulle innefattas i målområde 6. Hela länetsvarar väl mot det glesbygdskriterium som gäller för detområdet.Tätortsstrukturen i länet är sådan att ärden enda större tätorten i länet som har över 4 000 invånare.Det förhållandet gör att är mycket beroende avresten av länet, på samma sätt som resten av länet ärberoende av . Denna tätortsstruktur skiljer sig frånsituationen längs där det finns ett nätverkav orter som som är större till innevånarantalet än vadkommunorterna i är. Små orter enligtNUTEK:s sätt att se är orter under 10 000 innevånare.Östersund är enligt detta synsätt den enda större orten i länet.Kommunerna är itillfälligt stödområde, trots att förhållandena där inte kanbedömas som sämre än i /Krokom.Det är synnerligen angeläget att och Krokomskommuner inplaceras i stödområde 2 avseende deförsamlingar som inte är inplacerade i något stödområde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inplacering i stödområde 2 avÖstersunds och kommuner avseende deförsamlingar som inte är inplacerade i något stödområde.
mot · GI02A431 · 1995-01-25 00:00:00 — Hela i stödområde 2 i har i annat sammanhangframfört önskvärdheten och nödvändigheten av att helaJämtlands län inplaceras i stödområde 2. ärÖstersunds kommun och delar av ,utanför.Frågan aktualiseras ånyo i den nya situationen med mål 6-området inom EU. kommun och delar avKrokoms kommun är de enda delarna av som,trots att länet tillhör målområdet, inte omfattas av Sverigesstödområdesindelning. Ett annat skäl är aktuella etableringarinom Östersundsområdet där lokaliseringsstöd är enförutsättning.Norrlands inland är i stort behov av ytterligareförädlingsindustrier inom skogs- och trävarusektorn. Endast16 % av den jämtländska skogsproduktionen förädlas inomlänet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inplacera kommun ochdelar av i stödområde 2.
mot · GI02A432 · 1995-01-25 00:00:00 — Arbetsmarknaden i är ur många aspekterbekymmersam. Trots olika betydelsefulla satsningar underde , såväl generella som andra direkt riktade motlänet eller olika verksamheter/företag, så är det angeläget attfortsätta att visa stor lyhördhet och att hitta lösningar för attytterligare förbättra arbetsmarknadsläget inom län.Arbetslösheten är fortfarande oroväckande hög och då inteminst bland ungdomar. Det är angeläget att fortsätta arbetetmed att bereda dessa arbete eller utbildning.Ungdomspraktiken är i detta sammanhang en viktig del ochdet är därför viktigt att den kan fortsätta för att på så sättbereda ungdomar möjlighet till en introduktion i arbetslivet.Blekinges arbetsmarknad skiljer sig på två punkteravsevärt från landet i övrigt. Dels genom en avsevärt högreandel sysselsatta inom industrisektorn, dels genom att en stordel av arbetsplatserna och verksamheterna har sinahuvudkontor förlagda utanför länets gränser.Förvärvsfrekvensen minskade i länet --1992 med . Även om man idagbedömer sysselsättningsutvecklingen som ökande,kan man dock anta att antalet sysselsatta kommer att fortsattvara på en oacceptabelt låg nivå.Det är därför viktigt att de olika satsningarna på ny tekniksåväl inom informationsteknologins område som inommiljöområdet kan fortsätta och ges erforderligt stöd frånstatsmakten. Inplaceringen av inom EU:s mål 2-resp. 5b-område möjliggör fortsatta förbättringar, men mankan dock anta att det kommer att ta innan dessasatsningar ger önskat resultat. Det är därför enligt minuppfattning viktigt, att man även framgent ger tillräckligaoch önskade resurser till länet för en fortsatt utveckling avnäringslivet och en minskning av arbetslösheten. Blekingelän bör därför visas speciell uppmärksamhet av regeringenvid tilldelning av sådana medel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av regionala ocharbetsmarknadsmässiga satsningar i .
mot · GI02A434 · 1995-01-25 00:00:00 — Internationaliseringen av de svenska storföretagen underde har lett till att inte har gynnats likapåtagligt som tidigare av deras expansion. Sysselsättningen ide utlandsplacerade verksamheterna har t.ex. ökat snabbareän vad de svenska motsvarigheterna har gjort. Små ochmedelstora företag måste därför spela en störreroll för tillkomsten av nya arbeten. Detta är av centralbetydelse om skall kunna hindra denavindustrialisering som har pågått samt fleradecenniers stagnation i sysselsättningen inom privatanäringslivet.Sverige kan inte konkurrera med låga löner eller varor medett lågt kunskapsinnehåll, om vi vill utveckla vår välfärd.Istället måste företagen alltmer konkurrera med sådanaprodukter som kräver ett högt kunskapsinnehåll. Finns deten stor efterfrågan på sådana varor kan vi också ta bra betaltför dem. Ett sådant område med många sådana produkter ärinformationsteknologin. Det är därför av stor betydelse attde små företagens behov av och tillgång till nyinformationsteknik beaktas. För att säkra en sådanutveckling måste utbildningsinsatser stödjas. En ny form avkompetensutveckling för grupper av småföretag har avNUTEK utvecklats inom ramen för den regionalpolitiskabudgeten.Nyföretagandet i skiljer sig relativt kraftigt åt.Antalet nystartade företag är lägst utanför storstadsområdenaoch universitetsorterna. Särskilt allvarligt är det i de s.k.stödregionerna. För att lösa de arbetslöshetsproblem som ärsärskilt akuta i dessa regioner krävs en ökning i antalet nyaföretag och en expansion av de befintliga företagen. Att höjaföretagarkompetensen genom förstärkning av närings- ochutbildningspolitiken i stödregionerna, kan leda till engynnsammare utveckling.För att ska kunna vara konkurrenskraftigt krävsgoda kommunikationer speciellt med tanke på detgeografiska läget. Infrastrukturinvesteringarna har under desenaste 20 åren trendmässigt minskat som andel av BNP.Under de senaste 3--4 åren har dock kraftiga satsningargjorts. Investeringar i vägar, hamnar och flygplatser är därförav stor betydelse, men även utbyggnaden av de s.k.elektroniska motorvägarna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de små företagens behov av ochtillgång till ny informationsteknik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkning av närings- ochutbildningspolitiken i stödregionerna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att investera i infrastruktur.
mot · GI02A435 · 1995-01-25 00:00:00 — I regeringens proposition 1994/95:100 Bilaga 11 anförsunder rubriken utveckling att ''Regionalpolitikenska styras av tre övergripande mål; tillväxt, rättvisa ochvalfrihet. Den ska främja tillväxt genom att ta vara påbefintliga resurser och bygga vidare på naturligaförutsättningar för produktionen. Regionalpolitiken skaockså medverka till en rättvis och jämn fördelning avresurser mellan landets olika delar. Den ska vidare leda tillvalfrihet genom att människor ges möjlighet att bo och arbetai olika delar av landet. ''Regeringen avser att återkomma ikompletteringspropositionen med ett samlat förslag till hurden framtida regionalpolitiken skall bedrivas samt redovisamedelsbehovet under respektive anslag.Formuleringarna i propositionen är lovande men bör följasav en konkret måluppfyllelse.Sedan länge har det rests starka och välmotiverade kravfrån de vattenkraftsproducerande regionerna om återföringav vinster som vattenkraften genererar. Detta är särskiltstarkt uttalat från inland som är särskilt hårt utsattav arbetslöshet, en svag infrastruktur och en negativbefolkningsutveckling.Vattenkraften och skogen tillför nationen storaekonomiska resurser som har haft och fortfarande har storbetydelse för sysselsättning och för utvecklingen av Sverigesom industrination.Det norrländska inlandet, där tillgångarna hämtas, haristället fått vidkännas en fortgående försämring. Enåterföring av vinster från vattenkraften skulle innebära ettbetydande tillskott för utvecklingen av inland.Inom ramen för regionalpolitiken och med hänsyn till deresurser vattenkraften skapar bör devattenkraftsproducerande regionerna ges en rimlig chans tillegen utveckling genom tillgång till riskkapital. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de vattenkraftsproduceranderegionernas behov av riskkapital.
mot · GI02A437 · 1995-01-25 00:00:00 — , och kommuner i norraKalmar län tillhör det tillfälligastödområdet. Regeringen beslutade attäven grannkommunen skall ingå.Denna tillhörighet gäller till . Vi vill därförföreslå att stödområdestillhörigheten förlängs medytterligare , dvs. Skälen är följande:Västerviks kommuns stödområdestillhörighet skulle blialldeles för kort för att företagen skall kunna utnyttja denmöjlighet som stödområdet innebär. En tidsbegränsning till1995-06-30 för skulle innebära att det blirtillfälligheter som i många fall avgör vilka företag som kankomma i åtnjutande av möjligheterna. Den potential somfinns till sysselsättningsökning utnyttjas därmed inte fullt ut.Arbetsmarknadssituationen i dessa kommuner ärfortfarande mycket svår. är att arbetslösheten kommer att liggakvar på en hög nivå i ett längre tidsperspektiv. Det här är denaktuella situationen i januari 1995:nKommunÖppet arbetslösaI åtgärdVästervik8,1 %4,5 %Vimmerby8,6 %4,3 %Hultsfred7,0 %3,8 %Högsby5,9 %3,6 %Kommunerna har strukturella problem som är väl kända.Detta har bl.a. redovisats i om denregionala utvecklingen i . I de ansökningar som lågtill grund för stödområdesbesluten pekade man på enklaretillverkningsindustri som rationaliserar, träindustri(byggrelaterad) i kris, liten tjänstesektor, offentlig sektor iomstrukturering, överrepresenterat jord- och skogsbruk, lågutbildningsnivå och att kommunerna ligger vid sidan av destora kommunikationsstråken både vad gäller vanligatransportmedel samt tele och data. I kommunerna finnsockså många fördelar som kan vara viktigakonkurrensfaktorer . Det gäller bl.a. livsmiljö,läget vid och lägre kostnadsnivå. Dessamöjligheter kan utnyttjas effektivare om den extrastimulansen som stödområdestillhörigheten innebär finnskvar.Avslutningsvis har många positiva effekter redan visat sigav områdestillhörigheten. I de tre kommuner som hartillståndet kan man redovisa drygt 200 nyaarbetstillfällen. Detta visar att stödet är en viktig del i detspektrum av utvecklingsmedel som behövs för ,, och kommuner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förlängning av den tillfälligastödområdestillhörigheten för , ,och kommuner.
mot · GI02A439 · 1995-01-25 00:00:00 — har det återkommande aktualiserats kravpå att en del av vattenkraftens vinster återförs till de bygderdär vattenkraften produceras.Enskilda motioner i denna fråga har framförts tillriksmötet , 1993 och 1994. i Jämtlandslän har enhälligt begärt att riksdag och regering tillskaparsystem för en sådan vinstöverföring.Vinstmedlen skulle kunna användas till investeringar iinfrastruktur, näringsliv och högskoleforskning.Den sakliga argumentationen i ärendet har framlagts förriksdagen och berörda utskott tidigare, varför rättvise-argumenten inte behöver upprepas i detta sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om återförande av vinstmedel frånvattenkraftsproduktionen till bygder och län därvattenkraften produceras.
mot · GI02A443 · 1995-01-25 00:00:00 — I samband med det så kallade krispaketet,överenskommelsen mellan regeringen ochsocialdemokraterna , beslutade riksdagenatt lägga ned flygflottiljen F6 i (prop 1992/93:50).Detta beslut om nedläggning togs trots tidigare beslut iriksdagen att flygflottiljen skulle finnas kvar, beroende på attKarlsborgs kommun skulle drabbas mycket hårt aveffekterna vid en nedläggning.Konsekvenserna av nedläggningen är stora för bådeenskilda och kommunen. Folkmängden i Karlsborgskommun har varit ganska --92 meddrygt 8.000 inv. --94 har befolkningen minskatmed 418 personer och detta är naturligtvis en dramatiskutveckling för en liten kommun, och det får konsekvenserbåde för serviceutbudet i kommunen och i form av minskadeskatteintäkter.Verksamheten vid flygflottiljen F6 har successivtavvecklats fram till . Ungefär500 arbetstillfällen har försvunnit genom detta.Regeringen beslutade att inplaceraKarlsborg i tillfälligt stödområde, i första hand t o m den 30juni 1995.De satsningar som kommit till del,genom att man varit tillfälligt stödområde, har bidragit till attmellan 80 och 100 nya arbetstillfällen har eller håller på attskapas.Det är viktigt att även fortsättningsvisinplaceras i tillfälligt stödområde. Jag anser att riksdagenskall uttala sig för att inplaceras i tillfälligt stödområde.I samband med F6:s nedläggning har ett stort antal lokalerställts tomma vid flottiljområdet. För att underlätta förKarlsborgs kommun att utnyttja dessa tomma lokaler tillolika ändamål och för intressenter som vill etablera sig ikommunen bör staten överlämna dessa tomma lokaler tillKarlsborgs kommun utan ekonomiska anspråk. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inplacera kommuni tillfälligt stödområde under ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att staten bör överlämna de tommalokaler som friställs på F 6:s flottiljområde till Karlsborgskommun utan ekonomiskt anspråk.1
mot · GI02A450 · 1995-01-25 00:00:00 — Anslaget för regionala utvecklingsinsatser De åtta sydligaste länen hemställde i en gemensamskrivelse till regeringen att länens skogs- och mellanbygderskulle karaktäriseras som så kallade 5 B-områden för attkunna tillgodogöra sig medel från EUs strukturfonder.Dessutom föreslogs från i en särskild skrivelseatt de fem kommunerna i sydöstra skulle ingå i ettmotsvarande område tillsammans med Bornholm.Skrivelserna motiverades med den speciella situation somredan i dag finns i sydöstra delen av samt likhetenmellan områden i skogs- och mellanbygderna i de olikalänen.För län uppkommer särskilda problem nueftersom den samverkan mellan och sydöstraSkåne som pågått kan försvagas elleromöjliggöras. Till det kommer den stora skillnad vadbeträffar näringslivsutvecklingen som kan bli följden av atttill län gränsande kommuner i Blekingeföreslås bli område enligt EUs så kallade mål 2.För att förbättra situationen i län och minskarisken om snedvridning av näringslivsutvecklingen till följdav skillnaden i stödåtgärder bör mot denna bakgrundKristianstads län erhålla en väsentligt utökad tilldelning avdet traditionella anslaget för regionala utvecklingsinsatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om större tilldelning av anslag förregionala utvecklingsinsatser till län.
mot · GI02A454 · 1995-01-25 00:00:00 — Målet för strukturfondernas mål 5 b är att främjautvecklingen av landsbygden genom att underlättautvecklingen och strukturanpassningen avlandsbygdsområden.För att välja ut de regioner som är i störst behov av stödanvänds ett antal kriterier, varav det kanske viktigaste ärkriteriet om en låg socioekonomisk utvecklingsnivå uttryckti BNP/capita. Andra kriterier är hög andel sysselsatta ijordbruket, låg inkomst av jordbruk och lågbefolkningstäthet och/eller påtaglig minskning avbefolkningen.Ytterligare några kriterier är perifert läge i förhållande tillstörre ekonomiska centra inom EU och ett områdeskänslighet inför förändringar inom jordbruket till följd avEU:s allmänna jordbruksreform.Mål 5 b-stöd förutsätter också ett litet, väl avgränsatområde med speciella problem, t.ex. transport- ochkommunikationsproblem, som man vill lösa enligt ettdetaljerat flerårigt handlingsprogram.Ön i kommun, som har en minskandebefolkning på drygt 350 personer med en relativt högmedelålder (), varav är sysselsatta inomareella näringar, främst jordbruk, uppfyller väl dessakriterier, och borde ingå som en självklar del i de så kalladestödberättigade skärgårdsområdena. Som andra öar utanlandförbindelse och med en liten och alltfort krympandebefolkning har begränsade möjligheter att utvecklas itakt med fastlandet. Transporterna, och den kostnad ochpengar som är förknippad därmed, är en hämmande faktor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ön i kommun börutses vara mål 5 b-område.
mot · GI02A456 · 1995-01-25 00:00:00 — De olika ombud som på ett utmärkt sättföreträtt Tipstjänst riskerar nu att försvinna i en heltobegriplig s.k. rationalisering från Tipstjänsts sida. Förslagettar ingen som helst hänsyn till alla de medborgare som avtradition regelbundet tippat hos sitt ombud. Detta, att kunnalämna tipset som andra ärenden utföres, är viktigtframför allt i lite glest befolkade områden i landet.De ombud som riskerar att förlora sin möjlighet att varakvar kommer att mista en viktig del av sitt kundunderlag.Detta kan äventyra hela deras affärsrörelse. Den nyateknikens möjligheter får inte innebära att det blir oönskadekonsekvenser. Hänsyn till helheten måste vägas in så att entill synes liten rationalisering på t.ex. detta område ejkommer att få stora negativa konsekvenser. Staten måsteenligt vår mening ta ett större helhetsansvar även om detråkar vara ett statligt bolag som fattar besluten.Det vore bra om fick uppdraget att göraen konsekvensanalys med helhetsbedömning sett ur helasamhällets totala perspektiv och att föreslå nödvändigaåtgärder i sammanhanget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppdrag till .
mot · GI02A459 · 1995-01-25 00:00:00 — Inplacering av del av kommun i målområde 5b Regeringen har att förhandla fram programplaner för EU:sstrukturfonder. Mot bakgrund av de villkor som anges av EUför de olika målområdena uppfyller norra delarna av Nybrokommun klart kraven för att kunna godkännas som mål 5b-område. Detta är även i uppfattning.De norra delarna i kommun, som avses, är ettglesbygdsområde omfattande församlingarna Bäckebo,Hälleberga och Kråksmåla.Detta glesbygdsområde gränsar till föreslaget 5b-områdeför kommunerna i norr samt ochLessebo kommuner mot nordväst i län.Vid bestämning av målområdenas gränser är det viktigt attkommungränser ej alltid utgör den definitivamålområdesgränsen. Detta har också beaktats beträffandeexempelvis målområde 6 i andra delar av landet.Det aktuella området i kommun har frånbidragssynpunkt ingått i det sammanhängandeglesbygdsområde som i första hand omfattats avgrannkommunen . Området har lågt befolkningstaloch är till sin struktur likt den som finns i ochUppvidinge grannkommuner.Vid årsskiftet 93/94 fanns i 959invånare, i Hälleberga 1 561 invånare och i Kråksmåla 758invånare. Befolkningstalet per kvadratkilometer är förBäckebo 4,2, Hälleberga 9,2 och för Kråksmåla 4,0. Sedankommunsammanslagningen 1969 har befolkningen iBäckebo minskat , i Hälleberga och iKråksmåla . Bäckebo har en yta av 226kvadratkilometer, Hälleberga ochKråksmåla 185 kvadratkilometer.Nybro kommun har trots sina kraftiga inslag av glesbygd(till ytan näst största kommun i län) klassats tillgruppen ''industrikommun'', vilket till stor del torde bero påatt kommunens befolkning mycket är koncentrerad tillcentralorten. är sysselsatta inom tillverkningsindustrin,inom jord- och skogsbruk.Mot bakgrund av ovanstående beskrivning är det naturligtatt norra delen av kommun med församlingarnaBäckebo, Hälleberga och Kråksmåla bör ingå i programplanför strukturfonderna och där inrymmas i ett vidgat 5b-område för län.Bilaga: Karta över aktuellt områdes läge i län. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att föra del av kommun,län, till målområde 5b.
mot · GI02A460 · 1995-01-25 00:00:00 — Den Europeiska Unionen har som mål att skapa frirörlighet för varor, tjänster, personer och kapital inom en frimarknad. Denna fria marknad är delvis reglerad och fungerarinte lika bra inom hela EU, vilket visas exempelvis genomstora variationer i BNP både mellan och inommedlemsstaterna.För att rätta till sådana obalanser i ekonomin arbetar EUmed olika former av regionalstöd som skall utgöra ettkomplement till den nationella regionalpolitiken. Iförhandlingsöverenskommelsen mellan den EuropeiskaUnionen och fastslogs vilka former av stöd som kanbli aktuella, och vilka summor som skulle komma attåterföras till i form av sådant stöd.Denna överenskommelse och de effekter som denförväntades få, låg till grund för det folkomröstningsresultatsom samtliga partier lovat följa.Den socialdemokratiska regeringen har dock valt att intetill fullo utnyttja regionalstödet upp till det tak somöverenskoms vid förhandlingarna.Riksdagen bör därför uttala att de förutsättningar somgällde för folkomröstningen skall ligga fast.För att komma i åtnjutande av det regionalstöd som åsattsför svensk räkning krävs att den svenska staten inkommermed ansökningar utformade som programförslag som visarvilka åtgärder som planeras, finansieringen av dessa samt attprogrammen bygger på s k partnerskap, d v s samverkanmellan olika aktörer både vid utformning och finansiering avsåväl program som underliggande projekt.Staten kan i programarbetet välja att antingen fungera somensam ansvarig både för analys, utvecklingsplan ochprogram eller att lägga ut arbetet på regional och lokal nivåoch för egen del enbart fungera som ''brevlåda''.Då subsidiaritetens betydelse betonas starkt från EU:s sidaär det viktigt att staten för ner besluten så långt som möjligt.De svenska kommunerna måste därför ges en viktig roll iprogramarbetet såväl vad gäller utvecklingsplan som vidutformning av program och projekt.Det är också viktigt att utformningen av programmen påden regionala och lokala nivån sker i så bred samverkan sommöjligt -- mellan kommunerna, landstingen och länsstyrelseroch andra aktörer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU:s regionala stöd börutnyttjas fullt ut,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas medverkan ochinflytande över programarbete och projekt.
mot · GI02A461 · 1995-01-25 00:00:00 — har haft en för hela länet positivbefolkningsutveckling under en följd av år. Utvecklingenrymmer emellertid stora inomregionala spänningar. Enexpansiv kustregion och utflyttning från till länetsnorra delar ger för länet stora ökningar av befolkningenmedan stora delar av länets inland uppvisar kontinuerligbefolkningsminskning.Denna obalans kan jämföras med en person som har enabenet i en balja med ordentligt hett vatten och det andra beneti en balja med kyligt vatten. Medeltalet är behagligt medaningetdera av benen upplever sin situation som behaglig.Tyvärr synes den allmänna bilden bland centralt placeradebeslutsfattare vara den genomsnittliga utvecklingen medankunskap om spänningarna synes mindre väl utvecklad.Regeringens hantering av fördelningen av medel från EU:sstrukturfonder, dess hantering av miljöstöd, stöd till s k LFA-områden inom jordbrukets område och preliminära signalervad gäller fördelning av de s k länsanslagen för strukturstödtill småföretag är samtliga belägg för denna bristandeverklighetsuppfattning. Genom regeringens hantering gårlänet och i synnerhet dess inland miste om åtskilliga miljoneri investeringar och köpkraft. För länets inlandsdomineradekommuner är det vidare viktigt med en effektiv och välfungerande skatteutjämning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av inomregionala insatser iHalland.