mot · GI02Sf205 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningFörtidspension är en ersättningsform som skall tillförsäkramänniskor rätt till trygghet vid förtida förlust ellernedsättning av arbetsförmågan.Man skall -- liksom vid vanlig sjukskrivning -- dels varaarbetsoförmögen, dels skall denna arbetsoförmåga hamedicinska orsaker. En person med arbetsoförmåga avsociala skäl är alltså inte berättigad till förtidspension.Förtidspension eller sjukbidrag kan beviljas den som harnedsatt arbetsförmåga och är i åldern 16--64 år.Vid beräknandet av ATP antas att den försäkrade även ifortsättningen skulle ha haft en pensionsgrundande inkomstav samma storlek som tidigare, om han inte hade blivitförtidspensionerad.Sedan ATP-systemet infördes har förtidspensionernai stort sett kontinuerligt ökat. Först har vi settatt antalet förtidspensioner och långa sjukfall minskar. 1993 låg det på . Förperioden tredje kvartalet 1993 till och med andra kvartalet1994 har det ökat . Man måste dock varaförsiktig med att dra allt för snabba slutsatser av detta.Ekonomiska konsekvenserAntalet förtidspensioner var 1993 drygt 447 000, till endirekt kostnad för samhället på drygt 30 miljarder kronor.Dessutom tillkommer kostnaderna och förmånerna av enAMF-försäkring i form av AGS ochavtalsgruppsjukförsäkringen. Dessutom betalar en personsom arbetar skatt. Bortfallet av denna skatt bör därför ocksåräknas in i samhällets kostnader.Förebyggande verksamhet och rehabiliteringFörsäkringskassorna får ca avstaten för att göra rehabiliteringsutredningar. Ingen skallförtidspensioneras utan att rehabilitering har prövats. Dennaprövning skall leda fram till rehabilitering där så är möjligt.Kostnaderna för denna åvilar i första hand arbetsgivaren ochi andra hand . När det gäller arbetslösaförsäkrade ligger rehabiliteringsansvaret på AMS. I sambandmed bedömning av ett presumtivt förtidspensionsärendeskall, förutom ett läkarintyg, infordras ett utlåtande frånarbetsgivaren, en rehabiliteringsutredning, där arbetsgivarengör en bedömning om den försäkrades arbetsförmåga, ocharbetsgivaren lämnar förslag till rehabilitering ochomplaceringar.Erfarenheten har visat att ungefär hälften av företagen görrehabiliteringsutredningar. Försäkringskassorna står självaför resten. Arbetsgivarens bedömningar avspeglar dessutomsällan den försäkrades arbetsoförmåga utan hansprestationsförmåga (d.v.s. hans värde för arbetsgivaren). Detär inte ovanligt att arbetsgivaren genomförtidspensioneringar kan göra sig av med ''lågpresterande''arbetskraft. Förändringarna inom företagshälsovården harförsvårat arbetet med rehabiliteringen ytterligare.Rehabiliterande behandlingar kan utföras inomlandstingens sjukvård, eller vid Riksförsäkringsverketssjukhus, men allt oftare blir det privata rehabiliteringsinstitutsom står för behandlingen. De vanligasterehabiliteringsanläggningarna är de som behandlar led- ochmuskelproblem samt ryggsjukdomar. Här är marknaden stor.När det gäller psykiatrisk rehabilitering är utbudet betydligtsämre.Läkarundersökning och läkarintygEn förtidspensionering föregås i nästan samtliga fall av enlångvarig sjukskrivning. Den behandlande läkaren har här ettmycket stort ansvar. En patient som ständigt hävdar att allbehandling är meningslös, ''ingenting hjälper'' upplevs oftasom en stor frustration för den enskilde läkaren. Att ständigthöra hur ont en patient har och att han aldrig blir bättre vilkamedicinska eller rehabiliterande åtgärder som än vidtasupplevs som en stor belastning. När patienten så småningomber om förtidspension är det svårt för läkaren att hålla emot.Ovanstående händelseförlopp är mycket vanligt i de fall dåpatienten primärt önskar förtidspension. I flertalet fall hardessutom patienten en mer eller mindre allvarlig åkommavarför det kan vara mycket svårt för läkaren att avgöra hurplågad patienten egentligen är. När det finns sociala orsakertill patientens arbetsoförmåga har det naturligtvis ingenbetydelse hur mycket man än använder sig av medicinskrehabilitering. Den behandlande läkaren har varitensambedömare av förtidspensioner, innan bedömning skerhos . Rehabiliteringsansträngningarnaskulle med största sannolikhet bli bättre om det alltidfordrades en tvåläkarbedömning (peer review) avpensionsärenden.AvarterReglerna för att erhålla förtidspensioner har bl.a. genomantagandepoängen varit mycket attraktiva vilket är en avhuvudorsakerna till att vi fått ett ständigt ökat antalförtidspensioneringar. Att utnyttja ATP-delen i systemetgenom att ta ett tungt men välbetalt arbete är inte ovanligt.Ibland tar man två arbeten så att man får en myckethög sjukpenninggrundande inkomst. Efter en lagom långtid -- några månader -- går man till en läkare, gärna en s.k.''sjukskrivningsdoktor'', och ber om sjukskrivning för enuppgiven sjukdom. Det förekommer att oseriösa läkare inteens undersöker patienten. börjar ovan beskrivnasjukdomsperiod, där patienten aldrig låter sig bli bra. Prövasrehabilitering sjukskriver han/hon sig igen ,han/hon ''klarade inte'' rehabiliteringen. Efter några årssjukskrivningar har man fått tillräckligt mångapensionspoäng för att gå över till nästa stadium: ansökan ompension. Detta går oftast lätt och vår patient har nuförtidspension för resten av livet. Genom att ha bra betaltunder den korta tid anställningen varat har vederbörande detförmodligen bättre ekonomiskt än många jämnåriga vännersom försörjer sig genom arbete.Hur kan man få ned antalet förtidspensioner?Det är angeläget att få ned antalet förtidspensioner. Vi harredan i samband med regeringens proposition 1994/95:25om vissa ekonomisk-politiska åtgärder framfört att deförslag som presenterades i ''Rätten till förtidspension ochsjukpenning'' (Ds 1994:91) skulle förverkligas. Vi vidhållerdenna uppfattning men mot bakgrund av det allt allvarligarestatsfinansiella läget anser vi att vidare steg måste tas för attgarantera att de som verkligen har ett behov avförtidspension också får det som överutnyttjandetminskar. Följande åtgärder bör vidtas:Genom ändring ilagen om allmän försäkring så att inkomst av sjukskrivninginte jämställs med inkomst av tjänst under de första fem åreni arbetslivet (AFL 11 kap. 2 a §). På detta sätt kan man inte''gratisåka'' in i höga förtidspensioner.Genom att krävaintyg av två läkare undviker man att behandlande läkareagerar som ''patientens advokat''. Man kan då erhålla en merobjektiv bedömning av patientens tillstånd. Den andreläkaren skall vara specialist inom ett område somöverensstämmer med den diagnos den behandlande läkarenutfärdat för sin patient.Redan i dag låter man en patientgenomgå rehabiliteringsbedömning innan försäkringskassanaccepterar en förtidspension. Detta kan göras till ettoavvisligt krav.Före återgång till arbete efter en längresjukskrivning kan låta patienternagenomgå s.k. aktivitetsträning för att stärka muskler somförlorat styrka under sjukdomen. På detta sätt kan man få flerpatienter att klara återgång till arbete utan alltför mycketträningssymtom.För att undvika överförsäkringar bör detråda restriktivitet vad gäller avtalsförsäkringen.Varjeförtidspensionär bör efterkontrolleras . Därvidtar man ställning till om vederbörande kan återgå till arbetedirekt eller efter förnyad rehabilitering. Detta skall gällaockså förtidspensionerade som bor utomlands.Förtidspensionen ingår som en väsentlig del i vårttrygghetssystem. Med de åtgärder vi presenterat tillsammansmed vad som föreslogs i Ds 1994:91 kommerinskränkningarna i mindre utsträckning att drabba den somhar ett reellt behov av förtidspension och förhindrar en delav det missbruk som otvivelaktigt förekommer. Det finnssom vi ser det ingen anledning att utreda dessa förslagytterligare utan kan besluta att dessa förändringarskall gälla från och med den 1 juli 1995.Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderliglagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar ändra 11 kap. 2 a § lagen omallmän försäkring i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om intyg av två läkare vid bedömningav behov av förtidspension,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på rehabilitering,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aktivitetsträning,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avtalsförsäkringen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regelbundna efterkontroller avgivna förtidspensioner,7. att hos regeringen begär förslag i enlighet medDs 1994:91.