mot · GI02So487 · 1995-01-25 00:00:00 — Åtgärder för att förhindra tobaksskador Rökning är i den industrialiserade världen den störstaenskilda orsaken till för tidiga dödsfall och till dödsfall somhade kunnat förebyggas. Listan på hälsoproblem somtobaksbruket kan leda till är lång. Här återfinns främst hjärt-kärlsjukdom, lungcancer och en rad andra cancerformer,kroniska lungsjukdomar, sårläkningsproblem, tandlossning,magsår och vissa tarmsjukdomar. Ökad ofruktsamhet harpåvisats hos såväl män som kvinnor liksom skador på fostret.För tidig förlossning, försämrad tillväxt och plötsligspädbarnsdöd är andra allvarliga följder av tobaksbruk.Världshälsoorganisationen () har utarbetat etttobaksprogram som för Europaregionens del sätter upp sommål att av befolkningen skall vara rökfri år 2000.WHO har utarbetat ett handlingsprogram som inte barahandlar om hur man skall minska rökningen. Programmetinnehåller också skydd för personer som inte röker ochfrämjande av en rökfri miljö.Sverige har godkänt WHO:s program och 1993 antagit entobakslag som sedan skärptes 1994. Den reglerar vilkalokaler som skall vara rökfria, varningstexters utformningliksom hur marknadsföring får ske. Den anger också hurproduktkontroll och tillsyn av lagen skall genomföras.TobaksbruketTobaksrökning var länge en manlig vana. Först under1900-talet har tobaksrökning fått spridning bland kvinnor.Rökning och snusning var också länge något somhuvudsakligen vuxna ägnade sig åt. är bilden annorlunda.Rökningen har krupit ner i åldrarna. Visserligen har denminskat bland 12-åringarna men 1993 varandelen rökare i årskurs 6 bland pojkar och blandflickor vilket är allvarligt nog.Andelen män som röker har minskat från 35procent 1980/1990/91. Andelendagligrökare bland kvinnor har minskatfrån till . Den högsta andelendagligrökare finns i åldersgruppen 35 -- 54 år.Andelen rökare bland 16-åringar var 1971 drygt 40procent. har andelen rökare minskatbland både pojkar och flickor. 1987 var andelen rökare nerei . Därefter har det skett en ökning som docktycks ha avtagit igen . rökte 20procent av pojkarna och av flickorna.Snusningen i har alltid varit en manlig vana.Det är det fortfarande. av männen och 2 procentav kvinnorna angav i SCB:s undersökning 1989 att desnusade . Snusningen har krupit ner i åldrarna. För30 år sedan snusade yngre män knappast alls. snusarnästan var tredje man . I årskurs 9 snusarvar femte pojke. Många snusare röker också och mångarökare har börjat sitt tobaksbruk med snus.Bland personer med lång utbildning är andelen som ärdagligrökare lägre än bland personer med kort utbildning.Detta är särskilt uttalat för kvinnor med undantag förvälutbildade kvinnor . De röker i nästan dubbelt såstor omfattning som kvinnor med enbartgrundskoleutbildning. När de började röka var rökningvanligt bland högutbildade kvinnor.Enligt en rapport från röker kvinnormånga gånger av andra skäl än män. Män röker ofta av någotpositivt skäl, t.ex. för att de mår bra, har roligt, känner sigbelönade etc. Kvinnor röker oftare av negativa skäl t.ex. föratt de är stressade, ledsna, arga, trötta, anser sig för tjockaeller för att de vill få vara ifred.Nikotin som vanebildande ämneNikotinet i tobak är ett av de mest beroendeframkallandeämnen vi känner till. Dess beroendepotential ligger påungefär samma nivå som heroin och kokain. Alla uppleverdock inte samma grad av beroende.Nikotin påverkar centrala nervsystemets centrum för lustoch olust och framkallar positiva belöningseffekter. Detaktiverar också ''alarmcentrum'' vilket ger ökad vaksamhetoch medför att krävande situationer kan hanteras bättre. Närnikotin inte tillförs kan det upplevas som abstinens medsvårigheter att hantera situationer, aggressivitet, spänning,oro och koncentrationssvårigheter.Behandling av nikotinberoendeMer än av dem som slutar röka gör det på egenhand. Det är ofta en mångårig process som kantas av återfall.Återfallsfrekvensen efter rökstopp är hög (närmare 80procent) bland kraftigt nikotinberoende rökare. Hos dem kannikotinersättning i form av plåster, nässpray eller tuggummivara en behandlingsmöjlighet för att komma till rätta medabstinensbesvären.Vikten av att det inom hälso- och sjukvården finns tillgångtill rökavvänjning och rökslutarstöd kan inte nogunderstrykas.Tobaksbruket måste minskaSverige har genom tobaksprogram fåtten nationell strategi för att minska tobaksbruket.Tobakslagen samt dess skärpning 1994 utgörviktigt stöd i tobaksarbetet. Men det kan göras mer för attminska tobaksbruket och sjuklighet och dödlighet itobaksrelaterade sjukdomar. Vi anser att dettobaksförebyggande arbetet som Folkhälsoinstitutetstobaksprogram lagt grunden till måste utvecklas ochvidareföras på alla plan: i mödra- och barnhälsovården, iförskolan och skolan, i olika fritidsverksamheter, i hälso- ochsjukvården, i utbildningen och arbetslivet etc., etc. Särskiltviktiga är information och attitydförändrande insatserriktade till barn och ungdom samt blivande mödrar.UtbildningOm hälsoupplysningsarbetet rörande tobakensskadeverkningar skall kunna bedrivas effektivt måste olikapersonalgrupper ha goda kunskaper om tobakensskadeverkningar och varför tobaksbruket måste minska. Vianser att utbildningen av läkare och övrig hälso- ochsjukvårdspersonal liksom all lärarutbildning inklusiveutbildning av förskollärare, idrottslärare, fritidsledare ochfritidspedagoger måste innehålla obligatoriska moment omtobakens skadeverkningar och hur och varför de måsteförebyggas.ForskningOmkring 60 000 vetenskapliga artiklar har publicerats omtobaksbrukets risker. Vi vet mycket om tobaksbruketsrisker. Vad vi däremot inte har mycket kunskap om är vilkafaktorer som påverkar tobaksdebuten, och om hur maneffektivare kan hjälpa människor att sluta använda tobak. Vianser att detta forskningsbehov behöver beaktas i nästaforskningspolitiska proposition t.ex. genom skapandet av envetenskaplig på tobaksvaror har under de senaste decenniernaökat långsammare än den allmänna prisutvecklingen. Studierfrån bl.a. EU-länder visar ett samband mellan priset påtobaksvaror och tobaksförbrukningen. Länder med lågt prishar hög andel rökare. Prispolitiken är därför ett viktigtinstrument för att minska tobaksförbrukningen liksom attförebygga nyrekryteringen av tobaksanvändare blandungdom.En aktiv prispolitik försvåras dock av att prishöjningar påtobak höjer konsumentprisindex och därmed påverkarinflationen. publiceras inom EU prisindexexklusive tobak för vart och ett av EU-länderna. Vi anser attSverige bör följa EU-länderna på denna punkt.MarknadsföringTobaksannonser är enligt den svenska tobakslagenförbjudna i periodisk press, d.v.s. i tidningar, tidskrifter ochliknande. För övrig tobaksreklam kvarstår att den skallpräglas av särskild måttfullhet. har denförtäckta eller indirekta tobaksreklamen kommit attuppmärksammas alltmer. Den tar sig uttryck i att man görreklam för sitt tobaksvarumärke i sammanhang som ärkopplade till positiva eller hälsosamma livsstilar.Frågan om förtäckt tobaksreklam behandlades avriksdagen (1993/94:SoU17). Socialutskottetsbedömning löd som följer: ''Utskottet konstaterar att fråganom förbud mot förtäckt tobaksreklam övervägs inomregeringskansliet. Enligt utskottets mening bör regeringenskyndsamt utreda frågan och därefter återkomma tillriksdagen. Detta bör ges regeringen till känna med anledningav motionerna So34 (s) delvis, So35 (kds), So 36 (kds, m),So 38 (v) och So 491 (s).'' följde utskottet.Regeringen har tillsatt en utredning vilken skall vara avslutad1995 05 31. Vi förutsätter att regeringen därefter återkommertill riksdagen.Skattefri försäljning och införselInom EU planeras ett förbud mot skattefri försäljning avtobak , dvs varorna kan fortfarande köpas, mendet får inte längre ske till rabatterat pris. Vi anser att Sverigeinom EU bör medverka till att ett sådant förbud kommer tillstånd och tidigareläggs.Tobaksförsäljning till barn och ungdomTobaksbruk medför väsentligt större risker senare i livetom man börjar använda tobak . Majoritetenav rökarna i börjar röka innan de fyller . I fleraländer finns förbud mot tobaksförsäljning till barn ochungdomar. har t.ex. en åldersgräns på 16 år.Finland har beslutat om att höja sin åldersgräns från 16 årtill . hälsominister har krävt attNorges åldersgräns också skall höjas från 16 till 18 år.Riksdagen betonade 1993 vikten av att regeringen nogaföljer ungdomars rökvanor och återkommer med förslag tillåldersgäns om inte tobaksbruket bland barn och ungdomarminskar. Det har visserligen inte gått mer än knappt två årsedan riksdagsbeslutet togs, men tobaksbruket blandungdomar är så omfattande och de senasteundersökningarna över tobaksbrukets skadeverkningar såalarmerande att vi anser att man ej bör dröja med beslut omåldergräns.Vi anser att en åldersgräns för köp av tobak bör införas iSverige och att den bör kopplas till myndighetsåldern 18 år.En åldersgräns skulle vara ett stöd för de ungdomar som idagbörjar röka på grund av grupptrycket.DopningfråganNikotin är som tidigare nämnts ett kraftigtberoendeskapande medel, som av vanebrukarna ocksåupplevs som prestationshöjande. Användning av nikotinförekommer bland vissa idrottsutövare i långt högre grad änbland jämnåriga personer som inte är aktiva idrottsutövare.Det gäller s.k. explosionsidrotter som kräver ögonblickligprestation och intensiva sporter som t.ex. ishockey. Densnabba ökningen av idrottsmän som använder snus isamband med idrottsutövning är alarmerande.Reglerna för vad som betraktas som dopningpreparat äridag hårda. Det är därför förvånande att nikotinet hittillsundgått denna kritiska granskning. Vi anser att den utredningregeringen tillsatt om dopning bör få i uppdragatt också utreda om nikotin skall hänföras tilldopningmedlen.Etiska regler för internationell marknadsföringIdag är marknadsföringen av tobaksvaror intensiv iÖsteuropa, och . För läkemedel ochbröstmjölksersättningsprodukter har WHO utarbetatinternationella etiska riktlinjer för marknadsföringen avdessa varor. Vi anser att bör verka för attinternationella etiska principer för marknadsföring av tobakockså utvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det tobaksförebyggandet arbetet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbildning av olikapersonalgrupper om tobakens skadeverkningar ochtobaksförebyggande insatser,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av rökavvänjning ochrökslutarstöd,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av forskning inomtobaksområdet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prisindex exkl. tobak,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall arbeta för ickeskattefri försäljning och införsel av tobak inom EU samt attdetta beslut tidigareläggs,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av 18-årsgräns för köpav tobaksvaror,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av nikotin somdopningsmedel,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etiska regler för internationellmarknadsföring av tobak.