mot · GI02U502 · 1995-01-25 00:00:00 — En grundläggande skillnad mellan ja- resp nej-sidornainför folkomröstningen om EU var olika bedömningar avEU:s utveckling. Särskilt bland socialdemokratiska ja-sägarehar man hävdat att EU är en samarbetsorganisation avsedvanlig typ. Ett färskt exempel på denna syn är ettuttalande av den nye ledamoten av JanAndersson (s) som i SDS (2/1 -95) säger: ''Det är lika braatt alla inser att EU aldrig blir något annat än ett frivilligtsamarbete mellan självständiga länder.'' Denna grundsynbrukar i EU-debatten betecknas som den funktionalistiska.Miljöpartiet de gröna är positivt inställt till alltmer avfunktionalistiskt samarbete mellan självständiga länder. Vianser oss dock ha starka skäl att uppfatta EU som något heltannat. EU är inte enbart ''frivilligt samarbete mellansjälvständiga länder'', utan i ökande grad en överstatligkonstruktion som kan påtvinga medlemsstater sin viljagenom majoritetsbeslut inom ett växande område. Inom EUär det federalisterna som dominerar, vilket framgår såväl avMaastrichtfördraget som av de planer som redan diskuterasinför regeringskonferensen 1996.Att EU är något helt annat än en samarbetsorganisation förfred påminde EU-minister om vid ettseminarium inför i (ejrefererat i svenska massmedia). Han krävde, enligt AgenceEurope (23/12), att EU skall bli en ''diplomatisk, det vill sägamilitär, och slutligen, politisk maktfaktor''. Detta innebär bl a, sa han, att ''och måste funderapå sina kärnvapenstyrkors roll vid försvaret av ''.Alltså: Än en gång föreslås från ledande EU-politiker att EUskall bli en kärnvapenmakt.Miljöpartiet har tagit ställning för visst överstatligtsamarbete, främst när det gäller gränsöverskridandemiljöproblem. Också när det gäller mänskliga rättigheter ochfredsbevarande åtgärder kan vi godta viss överstatligbeslutsrätt. har redan viss tvingande beslutsrättangående mänskliga rättigheter och FN när det gällerfredsbevarande åtgärder. Däremot finns ännu ingen annanorganisation än EU som har motsvarande befogenheter närdet gäller miljöpolitik.Vi anser därför att uppdrag i EU i huvudsak kansammanfattas i tre målsättningar:1. att agera kraftfullt för att öka öppenheten inom EU:sinstitutioner 2. att utnyttja EU:s överstatliga beslutskapacitet för atthöja skyddsnivån för miljö och hälsa 3. att i övrigt inom EU bedriva frivilligt samarbete mellansjälvständiga stater inom andra viktiga samhällsområden 4. att motverka de federalistiska ambitionerna att göra EUtill en beväpnad förbundsstat och istället envist slå vakt omen funktionalistisk samarbetsmodellLöftesbrotten har redan börjatDessvärre tycks löftesbrotten redan ha börjat.I slutet av1994 förklarade i att inte kan förblialliansfritt i EU om ett annat EU-land angrips.Riksdagsbeslutet att skall bli observatör i VEU kanbara tolkas som ett första steg till fullt medlemskap ochdärmed ett slut på alliansfriheten.Få av nej-sidanspåståenden vållade sådan indignation som när vi hävdade attEU-medlemskap skulle försvaga gränskontrollerna motknark. Stickprovskontrollerna skulle finnas kvar, det skulleabsolut inte bli lättare för ungdomar att ta hem knark frånmer knarkliberala ! Men i SDS 29/12 -94 kundeman, under rubriken ''Tullarna slutar med stickprov'' läsa:''En tung nackdel blir t ex att det blir lättare för tonåringar som åker över tillChristiania för att köpa med sig småportioner hasch hem. ''Alltså exakt det som nej-sidan hävdade skulle ske, men ja-sidan avfärdade som lögn och skräckpropaganda!Förhoppningarna om låga '''' har visat sigogrundade. En del blir billigare, annat dyrare.Från SAF-håll har redan konstaterats att arbetslösheten nog intekommer att minska pga EU-medlemskapet.Någonbestående positiv effekt på räntan har inte kunnat skönjas.I reportagen av svenskt EU-medlemskap dominerar rapporter om ökad import ''förprivat bruk'' av alkoholdrycker, vilket visar att nej-sidansfarhågor varit befogade.Mp-krav inför regeringskonferensen -96 kommer -95Inför kommer miljöpartietatt presentera ett program för den gröna synen på EU:sutveckling. Detta program kommer att antas av i maj 1995.Inför regeringskonferensen måste en bred, allsidiginformationsverksamhet komma till stånd. Staten bör,liksom i (där 25 milj. DKK anslagits tillfolkrörelser för debatt kring EU:s framtid), anslå medel tillstudieförbund, partier och folkrörelser förinformationsverksamhet inför regeringskonferenser. Dennagång måste oväld och opartiskhet från statsmaktens sidaiakttagas bättre än inför folkomröstningen 1994.Sveriges roll i EU 1995Denna motion begränsar sig till krav på regeringsagerande i EU inom ramen för EU:s nuvarande struktur ochbefogenhetsområden. de gröna kräver attregeringen inom EU arbetar i enlighet med följandeförslag:Subsidiaritetsprincipen måste tolkas som endecentraliseringsprincip (inte, som , endelegeringsprincip), så att medlemsstaterna får rätt attbesluta om strängare miljö- och hälsokrav på varor utan riskför att få detta underkänt med hänvisning till frihandeln.Den gemensamma jordbrukspolitiken måste radikaltförändras, dels så att ökad import från och blir möjlig, dels så att utvecklingen styrs i riktningmot ett ekologiskt och djurvänligt jordbruk.Den s kvitbokens idéer om skatteväxling och arbetstidsförkortningbör leda till konkreta resultat.Kommissionens förslag omkoldioxidskatt bör genomföras.Sverige måste motverkaEMU:s nyliberala regler och för egen del inte accepteraEMU:s konvergenskrav som mål för den svenskaekonomiska politiken. bör motsätta sigförverkligandet av EMU och den gemensamma valutan.Sverige bör i EU och andra internationella organisationerföreslå gemensamma, mellanstatliga åtgärder för attkontrollera finansmarknaderna, t ex avgifter på spekulativa valutatransaktioner.Sverigemåste i EU verka för ökad frihandel -- dock med starkasociala och miljömässiga skyddsklausuler.Sverige skall iEU uppfylla löftet om bevarad alliansfrihet, vilket innebäratt måste upphöra att vara observatör i VEU ochgivetvis inte bli medlem i VEU.Sverige måste upprätthållaöppna gränser till och tillsammans med ochFinland vägra efterfölja eventuella EU-hot mot den nordiskapassfriheten.Sverige skall i EU uppfylla löften om attSverige också i fortsättningen ska kunna bedriva ensjälvständig utrikespolitik och därför motsätta sig gemensamfinansiering av EU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik (GUSP) och motverka tendenserna till att engemensam utrikesförvaltning för EU byggs upp.Sverigeskall behålla stickprovs- och andra gränskontrollåtgärdersom av tull och polis bedöms nödvändiga för att upprätthållafullgott skydd mot insmuggling av knark, import avdjursjukdomar eller varor med i förbjudet innehåll.Under förutsättning att nya länders integration i EU skergenom en dubbelsidig process där också EU anpassar sig tillde nya förutsättningar som kommer att gälla och förutsatt attanslutningen sker efter en djupgående demokratisk processi de nya ansökarländerna som resulterar i massivt folkligtstöd för ett EU-medlemskap, bör verka för en snabbutvidgning av EU till att omfatta samtliga länder. Ensådan utvidgning skulle också med nödvändighet innebäraett stopp för planerna att göra EU till en centralstyrd militärsupermakt.Sverige måste kräva könskvotering i EU-systemet och självt tillämpa sådan.Svenska statsråd måsteregelmässigt offentliggöra hur samtliga länders ministrarröstat vid rådsmötena.Svenska offentlighetsregler skallgälla för alla EU-handlingar i Sverige.Sverige skall i EUförsvara och hävda svenskans ställning som likaberättigatEU-språk (särskilt viktigt efter förslag attinskränka antalet arbetsspråk i EU).Sverige bör snarastlägga fram en lista med konkreta EU-regler som kanupphävas och EU-projekt som med fördel kan överföras tillmedlemsstaternas kompetens eller bättre omhändertas avinternationella organisationer med bredare medlemskrets.Sverige bör med veto motsätta sig alla förändringar av EU:sbeslutsprocess som inskränker småstaternas inflytandeenligt ABC-lags- eller liknande modeller. Särskilt viktigt äratt slår vakt om vetorätten, och då särskilt vetorättennär det gäller traktatsförändringar.Sverige måste så snartanledning föreligger åberopa den s k miljögarantin och andra gällande EU-paragrafer som gerviss rätt till nationella särregler. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att anvisar 35000000kr till EU-information inför regeringskonferensen1996,12. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inom EU bör arbeta för att den s.k.subsidiaritetsprincipen skall tolkas som endecentraliseringsprincip,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inom EU bör arbeta för att jordbrukspolitikenläggs om så att ökad import från och blirmöjlig och att utvecklingen styrs i riktning mot ett ekologisktoch djurvänligt jordbruk,24. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inom EU bör arbeta för att EU-kommissionensidéer om skatteväxling leder till konkreta resultat,35. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inom EU bör arbeta för att EU-kommissionensidéer om arbetstidsförkortning leder till konkreta resultat,46. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inom EU bör arbeta för att EU-kommissionensförslag om koldioxidbeskattning genomförs,37. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inom EU bör motsätta sig förverkligandet avEMU och en gemensam valuta,58. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inom EU bör föreslå gemensamma mellanstatligaåtgärder för att öka trögheten på finansmarknaden,59. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inom EU bör bedriva en självständigutrikespolitik och därför motsätta sig gemensam finansieringav EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik,10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inom EU bör motverka tendenserna till att engemensam utrikesförvaltning byggs upp,11. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inom EU bör arbeta för ökad frihandel medsociala och miljömässiga skyddsklausuler,612. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inom EU bör fortsätta som alliansfri stat ochdärför inte ansöka om medlemskap i ,13. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör avsäga sig observatörskapet i VEU,14. att som sin mening ger regeringen till kännaatt , i enlighet med vad som anförts i motionen inomEU bör arbeta för en snabb utvidgning av EU till att omfattaalla länder,15. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör vägra efterfölja eventuella hot om att avskaffaden nordiska passfriheten,16. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inom EU bör arbeta för att hävda svenskansställning som likaberättigat EU-språk och motsätta sig varjeförslag om att inskränka antalet arbetsspråk,117. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inom EU-systemet bör arbeta för könskvotering,18. att hos regeringen begär en lista medkonkreta EU-regler som bör upphävas och överföras tillmedlemsstaternas kompetens eller bättre kan omhändertasav internationella organisationer med bredaremedlemskrets,119. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inom EU bör använda sitt veto för att motsättasig alla förändringar som inskränker småstaternas inflytandei EU:s beslutsprocess.1