mot · GI02Sf621 · 1995-01-25 00:00:00 — invandrarpolitikVi lever i ett mångkulturellt samhälle. I grundlagen finnsmycket klart uttryckt såsom en grundläggande fri- ochrättighet att alla skall ha möjlighet att utöva sin religion samtatt etniska, språkliga och religiösa minoriteter skall hamöjlighet att utveckla ett eget kultur- och samfundsliv. Omsamhället skall leva upp till detta krävs att deinvandrarpolitiska frågorna lyfts upp på den politiskadagordningen. Invandrarpolitiska frågor är inte ett avgränsatpolitiskt område utan omfattar hela den politiska sfären.Centerns ideologi bygger på alla människors lika värdeoch rättigheter. Där varje människa skall ges möjlighet attutvecklas efter egna förutsättningar och behov. Där envarutifrån att varje människa är unik skall mötas med respekt.Vi tror på varje människas vilja och förmåga att ta personligtansvar och tillsammans påverka samhällsutvecklingen. Viställer krav på solidaritet och samverkan för människorsjämlikhet och välfärd. Respekten för att alla människor ärolika måste innebära tolerans och öppenhet mot minoriteter.Det kan dock aldrig accepteras att svenska lagar och reglerej följs.Den som har en klar kulturell hemvist och är förankrad iden kan bejaka och öppna sig för andra kulturer utan attkänna rädsla. Först när vi vågar möta andra människor kanfördomar och missuppfattningar redas ut. I dessa mötenmellan olika kulturer kan varje människa se att den i sinmedsyster eller medbroder har just en medmänniska och inteen motmänniska.Målen för invandrarpolitikenMålen för invandrarpolitiken har utgått från tre begrepp:jämlikhet, valfrihet och samverkan. Dessa mål har varitvägledande för invandrarpolitiken under 20 år.Under den period som gått har mycket hänt. Målenformulerades i ett läge där invandring till i hög graddominerades av s.k. arbetskraftsinvandring. Utvecklingenhar gått mot ökad flyktinginvandring. Målen kan sägasutgöra en strävan eller politisk ambition. Målen behöverförtydligas och omformuleras efter den utveckling som skett.Invandrarpolitiken måste utgå ifrån och ta hänsyn till attdet i huvudsak finns två grupper invandrare,arbetskraftsinvandring och flyktinginvandring. Deinvandrarpolitiska målen måste även inbegripa ocheftersträva mer flexibla lösningar inom ramen för dengenerella invandrarpolitiken.MedborgarskapFör att få svenskt medborgarskap gäller att personen fyllt18 år och varit bosatt i . För en nordiskperson att personen har varit bosatt i i två år.Flyktingar kan få medborgarskap efter fyra år.Sedan 1975 har utländska medborgare som bott i och fyllt rätt att rösta i kommunal- ochlandstingsval. För att rösta i riksdagsval krävsmedborgarskap. anser inte att detta förhållande skalländras. Samma krav bör ställas för nationellafolkomröstningar och val till . Det ärprincipiellt tvivelaktigt att en person som inte är medborgarei skall kunna påverka vår utrikes- ochsäkerhetspolitik, och därmed ha möjlighet att påverkautrikes- och säkerhetspolitiken i två länder.Vi bör få fler att söka svenskt medborgarskap för attdärigenom kunna rösta i riksdagsval. Exempelvis bör depersoner som uppnått kvalifikationsreglerna automatisktinformeras om rätten att söka medborgarskap och fördelarnamed detsamma.I samband med att personer erhållit svensktmedborgarskap bör detta uppmärksammas av kommunernai form av en högtidlig ceremoni t.ex. i samband mednationaldagen.UtbildningGod och likvärdig utbildningBarn som kommer hit som invandrare skall ges sammamöjligheter till god utbildning som barn som är födda iSverige. Elever med behov av extra resurser måste garanterasatt få sina behov tillgodosedda. Goda baskunskaper i svenskaär här av fundamental vikt.Språkets betydelseVi lever i en alltmer internationaliserad värld där språkensbetydelse ökar. Vi glömmer bort att det finns elever medbakgrund och naturliga kunskaper i främmande språk.Denna tillgång måste bättre tas tillvara.En förutsättning för att klara av att följa undervisningen äratt invandrarelever ges goda språkkunskaper i svenska. Godaspråkkunskaper är ytterligare en förutsättning för att senareklara av fortsatt utbildning samt att komma in påarbetsmarknaden. För invandrarelever är tillgången tillhemspråksundervisning en förutsättning föratt klara av att lära in ett nytt språk. Hemspråksundervisningär även en tillgång på så vis att vi får fler elever sombehärskar flera språk.HemspråkGenom hemspråksundervisning ges barnen möjlighet attbehålla sitt språk och få tillgång till den egna kulturen.Därför är principen om rätt till hemspråksundervisningviktig. Hemspråksundervisningen är också ett led i denpedagogiska processen där barnen genom att befästa sittmodersmål lägger grund för vidare språkinlärning. Vidbristfälliga kunskaper i svenska är hemspråket också ettviktigt stöd för övriga ämnen. Hemspråksundervisning äräven ett viktigt led i den sociala processen därhemspråksläraren ofta är den viktigaste länken i kontaktenmed hemmet.Enligt Grundskoleförordningen 5 kap 4§ f, skallhemspråksundervisning anordnas.HemspråkscheckFör att öka valfriheten för den enskilde bör eleven få en''hemspråkscheck''. Denna skall kunna lösas in hos godkändutbildningsanordnare. Det kan vara skolan som organiseraroch står för undervisningen eller t.ex. studieförbund,invandrarorganisationer etc. Kraven på kvalitet måste docksäkerställas för att annan utbildningsanordnare skall ha rättatt lösa in checken, ett sätt kan vara krav på behöriga lärare.Med detta system ökas valfriheten för den enskilde.Det finns anledning att se över formerna för närhemspråksundervisning skall starta. Med vår modell medhemspråkscheck skulle invandrarbarn ha möjligheter attbörja sin hemspråksundervisning tidigare än skolstarten.För mindre språk där det inte går att uppfylla kraven påfem elever, vilket är ett krav för anordnandeav hemspråksundervisning, innebär detta ökade möjlighet attfå hemspråksundervisning.KulturkunskapSkolan har ett ansvar att lyfta fram olika kulturer och ta indetta som en tillgång i och för undervisningen.Internationalisering, ökat beroende av vår omvärld och ökatresande, har gjort att barn och ungdomar fårkontakter över språk- och kulturgränser som tidigaregenerationer inte upplevt. Detta vidgar och berikarungdomars perspektiv. Vi måste i högre grad än tidigaretillvarata och dra nytta av den tillgång som invandrares olikakunskaper och erfarenheter utgör i skolansinternationalisering. Det faktum att fler elever har sinbakgrund och sina rötter i andra kulturer innebär att skolanmåste kunna hantera skillnader och konflikter som kanuppstå. Skolan måste mer än tidigare ta upp de konfliktereller problem som kulturmötesfrågor kan ge upphov till.Först när dessa frågeställningar kommer upp till ytan kanfördomar och föreställningar bearbetas på ett konstruktivtsätt.Om elever med rötter i en annan kultur ochhemspråkslärares kunskaper efterfrågas, lyfts fram ochanvänds i övriga ämnen kan alla elever öka sin beredskap iatt leva och verka i ett allt mer internationellt samhälle. Ettaktivt arbete i skolan som tar till vara denna möjlighet kanförhindra att okunskap och fördomar sprids.Livslångt perspektivOm vi satsar mer från samhällets sida på att ge dessaungdomar goda språkkunskaper både i svenska ochhemspråk ökar deras möjlighet att komma in i samhället.Detta gäller inom såväl arbetslivet som samhällslivet i övrigt.I ett livslångt perspektiv är det vår uppfattning att insatserunder ungdomsåren minimerar risken för högre kostnaderlängre fram, både i mänskligt och ekonomiskt hänseende.Att öka insatserna för invandrarelever kommer att gemångfalt tillbaka. Alternativkostnaden är nämligen betydligthögre i form av utanförskap, hög arbetslöshet, ökade klyftoroch motsättningar.Fristående skolor en möjlighetUnder förra regeringen förbättrades förutsättningarna föratt starta fristående skolor väsentligt. Detta har lett till ökadvalfrihet. På sina håll har det startats etniska skolor. Enutveckling mot fler fristående skolor utifrån en språklig ellerkulturell basis är värdefull. Kraven att följa svensk läroplanskall gälla även för fristående etniska skolor.En utveckling mot fler fristående skolor är värdefullt inteminst mot bakgrund av att det här finns unika möjligheter attfördjupa kunskapen om kulturmönster. Detta är viktigt bådeför de elever som har flerkulturell bakgrund och för att skapamötesplatser för olika kulturer. Dessa skolor kan varaföregångare med att fördjupa kunskaperna i kulturellkompetens och utveckla arbetssätt för att på ett naturligt sättintegrera dessa frågor i all undervisning. På så vis kommerdenna kompetens även den allmänna skolan till del.Svenska för invandrare, sfiDet framgår av befintlig statistik från attavhoppen är höga. Tyvärr är avhoppen så många att det måstebetraktas som ett problem. Detta särskilt som kunskaper omdet nya landets språk, kultur, lagar och regler och det socialalivet är avgörande för invandrarens möjligheter till arbete ochdeltagande i samhällslivet.Några problem som uppstått i sfi-undervisningen är attstudietakten inte anpassats till elevernas olika behov ochförkunskap. T.ex. har invandrare med alltför olikastudiebakgrund i vissa fall sammanförts i en och sammaundervisningsgrupp.Centern anser att det bör införas ett checksystemmotsvarande det vi föreslog för hemspråksundervisning. Desom har uppehållstillstånd skall ha rätt tillsvenskundervisning. Hur undervisningen organiseras ochgenomförs skall vara något som invandraren själv väljer.Checken skall kunna lösas in hos godkändutbildningsanordnare. Kvalitetskrav måste säkerställas medt.ex. krav på behöriga lärare.Denna modell kan lösa flera av de problem som dagens sfi-undervisning är behäftad med. T.ex. går det att lättare uppnånivågruppering. Man väljer den nivå och studietakt sompassar de behov och förkunskaper man har. Arbete ochstudier kan lättare varvas genom vårt förslag. Vidare blir detlättare för invandrare med barn att delta om det finns störreflexibilitet i systemet och möjlighet att samlokaliserabarnomsorg och undervisning.För att ytterligare motverka avhopp och få fler personer attgenomgå sfi -- undervisning bör det införas krav påmotprestationer. Exempelvis kan introduktionsersättningkopplas till närvaro.Högre utbildning och kvalificerad yrkesutbildningMånga flyktingar och invandrare som kommit till Sverigehar med sig utbildning från hemlandet. Många ställs inför enarbetsmarknad som är tveksam till deras kunskaper. För attkunna arbeta inom sitt utbildningsområde krävs att de får sinexamen värderad. Detta för att se vilken nivå utbildningenmotsvaras av i och vilka eventuella kompletteringarsom kan behövas för att få behörighet att arbeta i ett yrke.De som ansöker om att få sin utbildning jämförd medmotsvarande svenska utbildningar kan vända sig till Verketför högskoleservice. Tyvärr har resurserna varit små varförlånga väntetider uppstått. Många har trots att de har enkvalificerad utbildning inte fått jobb som motsvarar denkompetens de besitter. Detta sker som fleraanalyser pekar på att vi behöver fler personer med akademiskutbildning eller kvalificerade yrkeskunskaper i arbetskraften.Den nuvarande enheten på Verket för högskoleservicebehöver stärkas för att klara av att snabbt värdera utländskautbildningar.UtbildningsuppdragÄven de som fått sin utbildning värderad har problem attkomma in på arbetsmarknaden därför att man inte harkontakter eller praktik. För flera invandrare kan det vidarebehövas kompletteringar av tidigare utbildning eller attutbildningen som är inaktuell behöver fräschas upp. Viföreslår att en utbildning anordnas, där den enskilde kankomplettera sin utbildning för att vara likvärdig med denutbildning som nyutexaminerade har. Inom denna utbildningskall det ges kvalificerade språkkunskaper i svenska och ifackspråk. De som har en högre utbildning i bagaget har etthelt annat studietempo och kan tillgodogöra sigspråkutbildning snabbare än den som i stort sett saknargrundutbildning. Tredje delen i denna utbildning skall varariktad yrkespraktik. Med yrkespraktik ges möjligheter attkomma in på arbetsmarknaden, skaffa kontakter ocherfarenhet som sedan gör det lättare att få jobb sommotsvarar den utbildning som den enskilda har.I en samlad strategi för att bättre ta tillvara den kunskapsom invandrare besitter bör , högskoloroch universitet ha en mer aktiv roll. Detta kan ske genom attinom ramen för uppdragsutbildning finansiera och inrätta ensådan utbildning. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag till sådan utbildning som här anförts.Växande klyftorI analyser av den ekonomiska jämlikheten har man funnitatt av de som invandrade är det färre som lever påen mycket låg inkomst än bland den totalabefolkningen, jämfört . Samhället har vunnitekonomiskt invandring.Bland dem som kom är andelen fattigahögre () 15 -- än bland svenskar iallmänhet. Bland dem som invandrat harandelen fattiga stigit successivt från till avdem som kom 1988 -- 90.Forskningens resultat är oroande eftersom 80-taletsinvandrare kom under en ovanligt stabil och långvarighögkonjunktur, men ändå inte kom in på arbetsmarknaden.Den viktigaste orsaken till dagens höga arbetslöshet är attSverige inflations- och spekulationsekonomiprissatte sig ur världsmarknaden. För att åter få en fullgodarbetsmarknad krävs en ekonomisk politik för tillväxt,framtidsinvesteringar och nya uthålliga arbeten som klararen hårdnande konkurrens. Vi kommer i annan motion att gevårt förslag till ekonomisk politik för minskad arbetslöshet,lägre räntor, minskad statsskuld och hållbar tillväxt. Det ärgrundförutsättningen för att komma till rätta med problemenmen det behövs också särskilda insatser för invandrarna ifråga om såväl utbildning, som praktik och övrigaarbetsmarknadspolitiska insatser. Med minskad totalarbetslöshet ökar möjligheterna att satsa mer på grupper medsärskilda problem.ArbetsmarknadI denna motion behandlar vi endast arbetsmarknad i ettinvandrarpolitiskt perspektiv och tar således ej upp frågorsammanhängande med den ökade rörlighet av människorsom EU-medlemskapet innebär.Centerns arbetsmarknadspolitik bygger på arbetslinjen.Det innebär att alla i första hand ska ha ett arbete på denordinarie arbetsmarknaden. Om och när detta inte är möjligtska utbildning, praktik eller andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder erbjudas. Dessa åtgärder skall syfta till att höjakompetensen för att kunna ta ett nytt arbete, förhindrapassivisering och social utslagning. Detta gäller självklartockså invandrare. Invandrare skall vara en av de prioriteradegrupperna i arbetsmarknadspolitiken.I många invandrargrupper är andelen egenföretagare högreän för rikssnittet. För många invandrare har dessa företagäven blivit ett kulturellt band med ursprungslandet. De somstartat företag har fått en social ställning och ökatsjälvförtroende. Denna företagsamhet måste uppmuntrasgenom utbildning, kontaktverksamhet medföretagarorganisationer stimulanser och regelverk somunderlättar att starta och driva eget företag.Inom ramen för arbetsmarknadspolitiken som fördes avfyrklöverregeringen har möjligheterna att starta eget företagförstärkts. Dessa insatser är av särskild betydelse för mångainvandrare som önskar etablera en verksamhet i egen regi.Exempelvis har satsningen på starta-eget-bidrag varit enoffensiv åtgärd bland andra. Åtgärden har fått ett stortintresse vilket understryks av att antalet beslut ökat från9 000, 1992/93, till 18 000, 1993/94. Trots protester frånsocialdemokrater föreslår nu regeringen att åtgärden skallökas ytterligare. vill särskilt framhålla det angelägnai att invandrare informeras om och uppmuntras att delta idenna verksamhet.I näringspolitiska motion återfinns ytterligareförslag som underlättar att starta eget företag.ArbetslöshetMycket gjordes under förra mandatperioden för attunderlätta för invandrare att komma in på den svenskaarbetsmarknaden. Invandrarpraktik och akademikerpraktikvar två reformer som initierades av dåvarandearbetsmarknadsminister . Båda reformernahar stor betydelse för att invandrare skall komma in påarbetsmarknaden.Vidare har det införts reglerom förbud mot etnisk diskriminering i arbetslivet.Lagstiftningen innebär två förbud mot otillbörligsärbehandling på etnisk grund: förbud mot diskriminering avarbetssökande och förbud mot särbehandling avarbetstagare. Diskrimineringsgrunderna är ras, hudfärg,nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse. Det ärviktigt att denna reform följs upp och erfarenheter tas tillvara. Regeringen bör utvärdera lagstiftningens tillämpning.Ta till vara invandrarnas kompetensLag mot etnisk diskriminering är ett steg på vägen. Tyvärrkan inte lagstiftningen komma åt alla straffvärda beteenden.Det finns många exempel på att arbetsgivare ochpersonalrekryterare finner en rad skäl för att inte anställainvandrare trots att utbildning och svenskkunskaper är bra.På det här sättet går vi miste om en mängd kunskaper ochkompetens som har stort behov av. Detta problemgäller inte bara förstagenerationens invandrare utan ävenandragenerationens invandrare.Alla företag har mycket att vinna på att ta till sig ochanställa personer med flerkulturell kompetens. Inte minstkan mindre och medelstora företag höja sin kompetensgenom att rekrytera invandrarakademiker. Med dessa får demedarbetare med kvalificerad kunskap och kompetens vilkavanligen brukar försvinna in i storföretagen.I ett läge med hög arbetslöshet bland invandrare är deninvandrarpraktik som tillämpas från ochrekryteringsstöd vid anställning viktigt för att invandrareskall komma in på arbetsmarknaden. Trots hot i valrörelsenom att riva upp reformen om invandrarpraktik föreslår nuregeringen att denna reform kvarstår. Invandrarpraktiken gerinvandrarna en möjlighet att skaffa svensk arbetslivs- ochyrkeserfarenhet. Praktiken ger också invandrarna enmöjlighet att praktiskt få visa vad de duger till och vilkenkompetens de faktiskt besitter. Informationen ominvandrarpraktik bör intensifieras.Det behövs mer forskning kring hur företagen rekryteraroch vilka brister invandrarna har och vilka hinder de möter iden situationen, om erfarenheter från flera arbetsplatser medinvandrare, om möjligheterna för andra generationensinvandrare. En av de viktigaste åtgärderna är att utbilda,påverka och informera arbetsgivare och fackligaorganisationer om invandrarfrågorna i arbetslivet ochbetydelsen av tvärkulturellt samarbete med hänsyn tillförändringar i arbetslivet.Invandrarna måste också få mer kunskaper om hur svensktarbetsliv fungerar, om skyldigheter och rättigheter och omoskrivna lagar. Mentorskap och handledning är då viktigadelar.InvandrarkvinnorDe svårigheter som invandrare har på arbetsmarknaden ärsärskilt uttalade bland kvinnorna. Utvecklingen under 1980-och visar att det är färre somförvärvsarbetar bland de invandrade kvinnorna än bland deinfödda.Många invandrarkvinnor har haft både fysiskt och psykisktpåfrestande arbeten inom industri och service. Dettatillsammans med dubbelarbete i än högre grad än svenskakvinnor har lett till att invandrarkvinnor oftare drabbats avbelastnings- och förslitningsskador. Förutom bättre anpassadarbetsmiljö behövs individuella rehabiliteringsprogram föratt förebygga och om möjligt undvika förtidspensionering.2-årsregelnEn grupp kvinnor som är särskilt utsatta är de som kommertill för att gifta sig med någon infödd eller sedantidigare invandrad svensk man. I vissa fall utnyttjar ellermisshandlar mannen kvinnan som har småmöjligheter att få hjälp. Om hon bryter upp från förhållandetinnan det gått blir hon utvisad. Att komma tillbaka tillsin hemtrakt som en frånskild kvinna framstår som ettomöjligt alternativ för många av dessa kvinnor.Det är viktigt att kvinnojourerna får resurser så att de kanstödja dessa kvinnor.I vissa fall har svenska män genom ''postorder-firmor''lockat hit utländska kvinnor. Särskilt upprörande är det närsvenska män, dömda för misshandel, vid upprepade tillfällenhar kunnat locka hit kvinnor. Kvinnor som planerar att flyttahit bör uppmärksammas på möjligheten att ta reda på merom mannens bakgrund. Kvinnornas rätt till information omsin blivande man bör stärkas. Ambassaderna bör ha störreansvar att medverka till detta. Vi anser att den s.k. 2-årsregeln bör ses över och ändras så att tillämpningen kan blimer flexibel.BoendeInvandrartäta bostadsområdenDet finns vissa bostadsområden som fått låg status. Iområden med låg status har ofta verksamheten i områdetpåverkats negativt. Serviceutbudet har minskat, vilket gällerför såväl kommersiell service som samhällsservice. Banker,post och affärer har minskat öppethållandet om de ensstannat kvar. Samhällsservice i form av t.ex. vård och omsorgoch kulturutbud har likaså minskat. Låg servicenivå harblivit kännetecknande för dessa områden. Många har flyttatfrån dessa områden och sökt sig till områden med högrestatus och bättre service. De som stannat kvar har varitinvandrare. Därtill har många nya invandrare valt att slå signed i dessa områden. Låg status och en stämpel sominvandrarområde har påverkat området negativt. Dessaområden har även kommit att präglas av hög arbetslöshet ochstor social utslagning. Det finns uppenbara risker försegregering om inte samhällets insatser kan bryta en negativutveckling.Centern vill inte medverka till någon form av kvoteringeller liknande styrmedel för att motverka att det bildasinvandrartäta bostadsområden. Lika lite som vi skalltvångskommendera invandrare till invandrarområden skall vitvångskommendera invandrare från vissa områden. Det är ien demokrati principiellt betänkligt att försöka förhindra ochförsvåra fri bosättning. Istället måste arbetet inriktas på attförhindra segregering genom aktiva insatser.Från låt-gå-politik till samlad strategiVissa invandrartäta bostadsområden befinner sig i ennegativ spiral med successivt ökad förslumning där storagrupper av invandrare riskerar att komma i ett permanentutanförskap. Ofta är deras samhällsaktivitet och politiskaaktivitet låg vilket gör att de har svårt att göra sin röst hörd.Att ingen företräder dessa grupper när beslut tas som berördem är ett demokratiskt problem som inte har tagits på allvar.Den politik som förts gentemot dessa grupper harvarit en form av låt-gå-politik. Det är hög tid att vända dettaoch med en samlad strategi ta fram det engagemang somfinns för att bryta den negativa spiral av förslumning someljest blir fallet.Nationellt upprustningsprogramCentern ser med tillfredsställelse på att regeringen ibudgetpropositionen avsätter medel för upprustning av dessabostadsområden, vilket vi föreslog valrörelse.Centern anser att medlen ska användas till att stärka ochförbättra den offentliga och kommersiella servicen iområdena. Exempelvis att stärka daghem, vårdcentraler,åldringsvård, ungdomsgårdar, förbättra polisbevakningen,åtgärder mot droger, hjälp till missbrukare. På denkommersiella sidan ska pengarna kunna användas för attstimulera nyföretagande lokaliserad till området ochetablering av butiker, bank, post etc. i området. Genomattraktivare centrum kan meningsfull sysselsättning för barnoch ungdomar genom föreningsliv och andraungdomsaktiviteter etc. stimuleras.Samhällsekonomiska effekterMotiv för nationell satsning är att fortsatt nedrustning ochförslumning av dessa områden leder till mycket storasamhällskostnader. Om vi satsar mer från samhällets sidakan vi i ett längre perspektiv undvika högre kostnader längrefram, både i mänskligt och ekonomiskt hänseende.Alternativkostnaden för att inte satsa medel på upprustningär betydligt högre i form av ökade klyftor och motsättningar.Vi kan heller inte utifrån vår ideologiska utgångspunktacceptera en utveckling som innebär att en särskildunderklass skapas i direkt strid med de övergripandeinvandrarpolitiska målen.I budgetpropositionen finns avsattaför särskilda insatser i invandrartäta bostadsområden.Centern delar regeringens uppfattning om behoven avinsatser i dessa områden.Regeringen anför att syftet med insatserna bör vara attstärka kompetensen och öka arbetskraftsdeltagandet blandde boende i dessa områden.