mot · GI02T505 · 1995-01-25 00:00:00 — måste utforma sin verksamhet så att det ter sigmer attraktivt att använda denna trafikform.Järnvägsföretagen måste bli mer marknadsorienterade ochserviceinriktade och rollen som myndighet upphöra. De skallbli trafikföretag och verksamheten avregleras. Prissättningenmåste bli fri. Konkurrens mellan företagen skall tillåtas ochspåren skall öppnas för trafik av andra än det stora nationellaföretaget.EU-kommissionens förslag till ramprogram för utvecklingav de transeuropeiska nätverken syftar till att underlättagenomförandet av den inre gemensammatransportmarknaden. Transportnäringen är av avgörandebetydelse för att säkra ekonomisk tillväxt och utvecklavälståndet inom unionen. Varaktig rörlighet för människoroch gods måste kunna garanteras. är köerna ochträngselproblemen på vägar något som behöver lösas liksomavgaser och andra miljöskador.Kommissionen anser att användarna av transportsystemetmåste stå för sina kostnader och avser att utarbeta principerför hur dessa avgifter skall sättas. Principen omkonkurrensneutralitet kommer att tillämpas. Trafikpolitikenavses utformas så att avgifterna görs lägre för miljövänligaoch energisnåla motorer och fordon.Ramprogrammet omfattar följande satsningar:ett vägnätpå 58.000 kmett järnvägsnät varav 23.000 äravsedda för höghastighetstågett nät av inre vattenvägar på12.000 km250 flygplatser.Järnvägen måste bli konkurrenskraftigNär det gäller järnvägsnätet planeras för etthöghastighetsnät på nya spår () samt ombyggdasträckor (). Vid Korfumötet i mitten av juni 1994föreslogs ett dussin projekt av högsta prioritet där hälften ärrena järnvägsprojekt eller kombineradejärnvägs/landsvägsförbindelser. Ett av de högprioriteradeprojekten är den fasta Öresundsförbindelsen.Kommissionen anser att järnvägen kan spela en större rolli framtiden på den gemensamma transportmarknaden. Omdetta skall kunna inträffa måste järnvägarna blikonkurrenskraftiga inom de nischer där järnvägarnasspeciella tekniska och ekonomiska fördelar kommer till sinrätt, d.v.s. snabba persontransporter med hög kapacitet ochtransporter av stora godsvolymer på långa avstånd. I dettaresonemang instämmer vi och anser att detsamma gäller förjärnvägstrafiken i Sverige.Integration och samverkanIntegration är ett genomgående tema för EU:stransportpolitik: integration mellan järnväg och flygplatseroch integration väg/sjö/järnväg. Samverkan är ett annathonnörsord. Standardisering av lastbärare ochharmonisering av mått och vikter blir nödvändigt. Därförmåste de nationella systemen bli mer kompatibla -- lok skallt.ex. inte behöva bytas vid gränserna på grund av skiftandesystem för strömförsörjning. Containers, växelflak, släp ochpåhängsvagnar måste kunna omlastas mellan olikatransportmedel utan tidsödande procedurer. Terminalernabehöver likaledes vara utformade så att integrationunderlättas. EU-anpassningen för kommer att ta tidoch medföra kostnader. En beräkning av dessa behöver görasmen saknas i årets proposition. Vi efterlyser en sådan analys.Järnvägspolitiken bör vara nära knuten till EU-politikenDet är i detta perspektiv som den svenska järnvägspolitikenmåste diskuteras. I den moderatledda regeringens prop.93/94:166 som antogs av slås klart fast att densvenska järnvägspolitiken skall vara nära knuten till EU-politiken. Vidare slås fast att infrastrukturpolitiken i fråga omjärnvägar måste syfta till att knyta samman det svenskajärnvägsnätet med det västeuropeiska. Detta gäller både godsoch persontrafik. Avregleringen avsågs fortsätta ochkonkurrensen förstärkas.Med det förslag som lades fram av den socialdemokratiskaregeringen finns det dock skäl att tro attdenna process kommer att stanna upp. Detta anser vi varafelaktigt. Avreglering är en förutsättning för att kunnafortsätta att driva en konkurrenskraftig järnvägstrafik.Genom uppdelningen av SJ i ett banverk och ettjärnvägsföretag har detta blivit möjligt. fattades beslut om investeringar ijärnvägsnätet som är avgörande -- . Mendet räcker inte med att skapa en bra infrastruktur. Det krävsockså en effektiv trafik. Därför är avreglering enförutsättning om järnvägssektorn skall kunna öka sinamarknadsandelar.I har många länder inte hunnit lika långt i sinavregleringsprocess som , och vi bör därför bevakavåra konkurrensfördelar och utveckla dem istället för att draoss tillbaka. Det ger en signal till att värna om de statligamonopolen mer än om den enskilde resenären och de storaoch små företag som startat nya verksamheter iavregleringens spår.EU:s intention är att avreglera och konkurrensutsätta; imånga fall förs det svenska exemplet fram som en förebild.Att i detta läge ta ett steg tillbaka verkar huvudlöst. Detkommer dessutom att betyda ökade kostnader i två steg: föråterställningen och sedan för återgången tillmarknadsekonomi och avreglering. Till detta kan läggasproduktivitetsförluster.Den begränsade avregleringen av den olönsammajärnvägstrafiken visade att konkurrens lönar sig.Kostnaderna för den svenske skattebetalaren sjönk med ca100 när trafiken började upphandlas ikonkurrens. Nästa steg är att dra ned kostnaderna för denolönsamma trafiken.När SJ:s trafikeringsmonopol lyftes bort och fickrätten att trafikera banan sjönk kostnaderna med ca 200miljoner kronor för transport av malm. För att öka järnvägenskonkurrenskraft och få mer gods och fler resenärer krävsytterligare effektiviseringar och kundanpassning.Förbindelserna med prioriterasVad som därför behövs är att förbindelserna med Europaförbättras och underlättas på alla sätt -- även när det gällerjärnvägstrafiken. 1994/95:100 är det svårt att utläsavilka investeringar som eventuellt skall läggas på framtiden.Vi anser att de investeringsbeslut som fattas om just dessanät skall ligga kvar. Vi anser vidare att det statsfinansiellaläget inte tillåter den planerade investeringstakten utan anseratt vissa investeringar kan senareläggas. Vi anser dock attmöjligheten att hitta extern finansiering bör prövas. Sådanhar med framgång prövats i andra länder.Privatisering av och Statens järnvägarFör att öka järnvägstrafikens attraktivitet ochkonkurrenskraft måste avregleringen återupptas. Det betyderen vidgad konkurrens om/på spåren med nya operatörer därkonkurrensneutralitet råder mellan olika operatörer -- alltmed syfte att få en mångfaldig och kostnadseffektivjärnvägsmarknad.SJ har genomgått en kraftigomstrukturering, förbättrat resultatet, utvecklat nyatransportlösningar och förnyat persontrafiken. Nästa stegborde vara att bolagisera och därefter privatisera SJ. Inför enbolagisering bör en översyn ske av SJ:s finansiering ochlångsiktiga behov av investeringskapital. Bolagsformen ärenda sättet att säkerställa marknadsmässig stringens i enkonkurrensmiljö. Därmed kan direkt avläsas vad som ärlönsamt eller ej.Vidare krävs ett tydliggörande och särskiljande avBanverkets olika roller. Det gäller bl.a. effektiviseringgenom bolagisering och upphandling i konkurrens avBanverkets produktion och underhåll av befintliga järnvägar.Staten bör uppträda som kompetent beställare och ägare avinfrastrukturen. Projektering och byggande bör -- oavsettupphandlingsform -- ske i konkurrens mellan marknadensaktörer.Bättre underlag inför beslutDet är otillfredsställande att på grund av bristandeunderlag, t.ex. företags- eller samhällsekonomiska analyser,inte kunna jämföra olika trafikslag inför beslut. 1988 årstrafikbeslut om att varje trafikslag skall bära sina kostnaderkan därför inte uppfyllas så länge som sådana analysersaknas.Vi anser därför att regeringen bör ges i uppdrag att ta framuppgifter så att framtida beslut om investeringar underlättas.Dessutom behövs jämförelsesiffror mellan trafikslagen --både företagsekonomiska och samhällsekonomiska. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om järnvägens speciella tekniska ochekonomiska fördelar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att järnvägspolitiken bör varaknuten till EU-politiken,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avregleringen av järnvägenmåste återupptas och kostnaderna för den olönsammatrafiken minskas,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vissa investeringar börsenareläggas,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidgad konkurrens om spåren mednya operatörer och konkurrensneutralitet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bolagisera SJ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tydliggöra olikaroller,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bolagisera och upphandlaBanverkets produktion och underhåll,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av uppgifter och analyserför att kunna underlätta beslut om framtida investeringar.