mot · GI02T216 · 1995-01-25 00:00:00 — geografiska läge, ungefär mitt emellanstorstadsområdena , och , gör detangeläget att bedriva samarbete i olika riktningar. Dettagäller i synnerhet på kommunikationsområdet, därsamverkan i strategiska allianser och över administrativagränser behövs med tanke på att de övergripandetransportsystemen binder samman olika regioner.Mot bakgrund av läge och behov är tillgångentill snabba och moderna kommunikationer en förutsättningför att skall kunna utvecklas.Allmänna vägarI samband med behandling av prop.1992/93:176 framförde vi synpunkter på att vissa vägavsnitthade uteslutits i propositionen. Av tillväxtskäl kan manockså ifrågasätta den beslutade investeringsplaneringen.Prioriteringen av trafiksäkerhetsmålet inom vägsektorninnebar att investeringarna i hög grad koncentrerades tillmotorvägsbyggnationer i de tätbefolkade delarna av landet.Anslaget till ''Övriga riksvägar'' var däremot mera blygsamtvilket medfört att många för länet viktiga vägsatsningaruteblivit.Med anledning därav vill vi på nytt aktualisera angelägnavägar och vägavsnitt som vi anser bör ha hög prioritering ochsom bör åtgärdas. I första hand gäller det upprustning avriksvägarna 45, 61, 62, 63 och 64 samt E18.Ett av de mest angelägna vägprojekten i länet är förbifartentill på . Länken är samhällsekonomiskt motiveradför att sammanbinda de båda stamvägsstråken, Rv45 ochE18, genom länet och borde därför också tillförasstamvägsnätet. Även av väg 62 måste en upprustningprioriteras för att klara exportindustrins behov av transporterav råvaror och produkter. Detta är nödvändigt efternedläggningen av järnvägslinjen --Hagfors.Riksdagens tidigare uttalande om upprustning av Rv 45,med målstandard på sträckan --, är bra. Vi kan däremot inte acceptera beslutetatt endast punktvisa insatser bör sättas in på sträckanVänersborg--. Rv45:s strategiska betydelse för gods-och turisttrafiken gör det nödvändigt med större och tidigareinvesteringar än vad som föreslagits. Men än viktigare är attinte förstöra det vägkapital som här byggts upp.Underhållsmedlen måste därför få en annan fördelning föratt inte ovan uppräknade vägar helt skall bli föremål förombyggnad.Vid behandling av prop. 1992/93:176fastställdes att väg 64 delen --skulleingå i stamvägnätet. Vi anser det vara ett olyckligt beslut attstamvägsbeteckningen av väg 64 upphör i , dåtrafiken på det regionala stråket inte upphör i och med att dennår . Väg 64 är en av de stora lederna mellansödra och fjällvärlden vilket gör behovet av godaframkomstmöjligheter såväl norr som söder omKristinehamn lika motiverade. Att stamvägsbeteckningenupphör får heller inte vara liktydigt med attväginvesteringarna i östra upphör.Satsningarna på länsvägnätet är enligt vår uppfattningtilltagna i underkant. En ökad satsning bör ske framför allt iskogslänen. upplever skogslänen allvarligastörningar inom transportnäringen i samband med denårligen återkommande tjällossningen. Rimligen borde vissomfördelning ske av vägmedel till förmån för rejälasatsningar på drabbade vägavsnitt inom skogslänen.I budgetpropositionen 1993/94 skrevs, angåendefördelningen av medel från kontot A 15. Underhållsavgifter för sysselsättning och tillväxt: ''Vidfördelning av medlen bör också hänsyn tas till i vilka länövriga investeringar i det regionala transportnätet är avjämförelsevis mindre omfattning. ''Enligt vår uppfattning har blivit mindretillgodosett än övriga regioner i den ordinarie fördelningenav vägmedel. Med den i dåvarande budgetpropositionskrivna motiveringen förutsatte vi att den förra regeringenvid fördelningen av medlen skulle behandla längenerösare . Därav blev dock intet. Det blev intemycket extra till gagn för sysselsättning och tillväxt inomlänet. Därav följer att vi efterlyser en rättvisare fördelning avvägmedlen mellan olika regioner.Enskilda vägarI finns av det lågtrafikerade vägnätet,alltså det vägnät där ansvaret för vägunderhållet ligger på deboende i bygden. För detta underhåll erhåller de olikavägföreningar som är väghållningsansvariga i regel 70-procentigt statsbidrag. De flesta kommuner kompenserardetta med ytterligare bidrag, varierande av kostnaden. Tendensen är dock attkommunerna drar ner på sina bidrag.I budgetpropositionen föreslås att anslaget A5, Bidrag tilldrift och byggande av enskild väg, i princip halveras. Dettaskulle för betyda ett förändrat statsbidrag från ca40 till ca om sammafördelning skulle göras mellan länen som hittills.Då dessa vägar finns ute i den verkliga glesbygdenmed få boende och långa avstånd, är det inte med nuvarandeväglag realistiskt att överföra underhållets kostnader för detlågtrafikerade vägnätet till statlig väghållning. Resultatet bliralltså att det blir de boende i de glesare delarna av landet somfår bära denna underhållskostnad på sitt vägnät.Kommunikationsministern anför i budgetpropositionen attförhandlingar skall tas upp med om enöverföring av dessa medel till kommunerna. Om hänsyn tastill regional balans och denna kostnad för glesbygden vägsin när fördelningen av regionalpolitiska medel beslutas, kandetta vara en framkomlig lösning.Ett annat förslag till fördelning är attunderhållskostnaderna för det enskilda vägnätet vägs in närlänstrafikanslaget fördelas. Antalet mil enskild väg skall dåvara en ny faktor på hur detta anslag fördelas över landet.Vi förutsätter att kompletterande åtgärder för dennaregionalpolitiska snedbelastning mot glesbygden presenterasi den kompletteringsproposition som aviseras och som skallinnehålla regionalpolitiska förslag.JärnvägarNär det gäller investeringar och underhållssatsningarnainom ansvarsområde kan vi med glädjekonstatera att Värmlandsbanan nu upprustas. Förvånande ärdock att all upprustning inte görs , när personal ochmaskiner finns på plats, utan att den fullständigaupprustningen till snabbtågsstandard utförs under enflerårsperiod.Av sysselsättningsskäl och för att rätt utnyttja deinvesteringar som gjorts på Värmlandsbanan, måstetågtrafik mellan och via Värmlandsbanansnarast upprättas med X2000 tåg. Av samma anledning börockså tågtrafiken mellan och snarasttrafikeras med ytterligare X2000 tågsätt.På sträckorna till resp. har SJsatt in de nya inter-regio tågsätten. Detta har blivit enuppskattad förbättring för resenärerna. efterlyser vi dockde investeringar som behövs för att kunna höja hastighetenpå dessa tågförbindelser, i synnerhet på delen --, den s.k. /. Då skulletågförbindelserna från verkligen bli ett komplementtill bilen och vi skulle få en överflyttning av resandet frånbil till tåg, vilket är en uttalad målsättning frånSveriges riksdag.För /anser vi att högberedskap bör finnas för en upprustning. Därmed skulleBergslagsbanan och /utgöra ett verkligtkomplement till godsstråket genom Bergslagen för gods frånNorrland ner mot och kontinenten. Änviktigare blir detta när färdigställts tilldubbelspår på hela sträckan. Ca frånVärmlandsgränsen i pågår omfattande investeringar istorleksordningen i storflygplatsenGardermoen utanför . Detta har en direkt koppling tillbåde väg- och järnvägstrafiken i . Det är därförviktigt att samtidiga satsningar sker på båda sidor omgränsen.Sverige bör fortsätta att investera sin del för att främja detnordiska samarbetet över gränserna. haruttalat sig för att förkorta förbindelserna mellan de nordiskaländernas huvudstäder i syfte att skapa nya tillväxtcentra iett mer integrerat Europa.Sammanfattningsvis finns det en rad övertygande skäl somtalar för att bandelarna /Vänerbanan mellan Göteborgoch samt värmlandsbanan --Charlottenbergprioriteras.FlygFrån länets norra delar, och , har enfungerande flygtrafik till kommit igång ochfungerar väl utan allt för stora kostnader för kommunerna.Detta bl.a. tack vare det stöd som finns till kommunalaflygplatser i skogslänen. Kommunernas kostnader avser ihuvudsak kostnader knutna till själva flygplatserna.För att kunna bibehålla och i någon mån med hjälp avflygförbindelserna utveckla sysselsättningssvaga regioner ärdet statliga bidraget till flygplatser i skogslänen avregionalpolitisk stor betydelse. Den neddragning av anslagetC2, som redovisas i budgetpropositionen, kommer attbetyda att och kommuner får storasvårigheter med att bibehålla fungerande flygplatser.Det som byggts upp för att på något sätt medverka tillatt återskapa arbetstillfällen i glesbygd riskerar att försvinna.Vi förutsätter därför att regeringen återkommer ikompletteringspropositionen med förslag om hur denregionala balansen skall kunna upprätthållas vad gällerglesbygdskommuners förutsättningar att till rimligakostnader upprätthålla sysselsättningsskapandeflygförbindelser.TelekommunikationTelekommunikationerna får i takt med att handeln,informationsutbytet och internationaliseringen ökat, en alltstörre betydelse. Detta gäller också på regional nivå och isynnerhet i glesare befolkade delar av landet där företag ochmänniskors förutsättningar att verka är helt beroende av enväl fungerande teleinfrastruktur.Den pågående avregleringen inomtelekommunikationsområdet inger oro när det gällermöjligheterna att försörja hela med moderna tele-och datatjänster som vi anser grundläggande för ett moderntsamhälle. Att vissa regioner missgynnas genom effekternaav avregleringen är inte acceptabelt. Staten bör därför säkraatt dessa grundläggande tele- och datatjänster erbjuds i helalandet. Detta måste också gälla för det mobila telenätet, därvi i upplever att stora områden ligger somvita fläckar inom det område som egentligen täcks avnuvarande NMT-nät.Kostnaderna för telekommunikationer behöver också enytterligare översyn. Tanken med att nå ett ''rundare ''i avgiftssammanhang för telekommunikationerna är bra.Men detta får inte leda till strikta regler utformade medpassare på en kartbild.Taxorna för telekommunikation bör anpassas tillmänniskornas och företagens delaktighet i olika regioner.Det är därför rimligt att det är samma kostnad för alla inomen kommun, en kostnad för alla inom samma län osv. Särskiltmärkbart är detta för skolor, kommuner, företag och andrasom abonnerar på ISDN-linjer för flera pertimme till länets centrala enheter. Förutsättningen för enskola i glesa områden måste få vara densamma som förskolor i länets centralort.En rättvisare taxebild skulle kunna åstadkommas genomatt införa ett riktnummerområde i varje län med likvärdigkostnad inom nummerområdet.Ett första steg i en sådan utveckling är naturligtvis attboende i samma kommun har ett och samma riktnummer.Det skulle om inte annat så ändock skapa en störresamhörighetskänsla mellan boende olika kommundelar.Exempel på sådant är där det är tre olikariktnummer, varav ett riktnummer är till en helt annankommun. Här finns en klar önskan från kommunen om ettoch samma riktnummer för kommuninvånarna.BolagiseringDe minskningar som skett av sysselsättning inom Posten,, , och riskerar att minskatrovärdigheten till förmågan att upprätthålla den serviceVärmland är i behov av för att kunna få till stånd en ökadtillväxt i näringslivet.Tveksamheten till bolagiseringar och privatiseringar harökat starkt och erfarenheterna avskräcker. För ett länmed glesa struktur är konkurrensutsättning avgrundläggande samhällsservice ett stort hot och motverkarden förda regionalpolitiken.Den konkurrensutsättning av Vägverketsunderhållsinsatser som pågår visar inte på någonförbättring varken för trafiksäkerheten eller vägarnasunderhåll, snarare tvärtom. Det är därför angeläget attåtgärder skyndsamt sätts in som kompenserar för deserviceförsämringar som pågår och som ytterligareförvarnats om. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunikationsfrågor i .