mot · GI02Ub364 · 1995-01-25 00:00:00 — Utbildningen i grund- och gymnasieskolan InledningSkolans uppgift är omfattande. Den skall ta tillvara ungamänniskors erfarenheter och på deras egna villkoruppmuntra och utveckla självständigt tänkande och ettkritiskt förhållningssätt. Politikernas viktigaste roll är att geverktyg och förutsättningar för att elever och läraretillsammans skall kunna utvecklas.Vänsterpartiet menar att det är oerhört viktigt att skolansområde prioriteras också i tider av besparingar, inte minstdärför att en bra utbildning skapar nödvändigaförutsättningar för en positiv samhällsutveckling.Individens utveckling är en förutsättning för kollektivets,men också det omvända gäller. Slopandet av sektorsbidragethar inneburit att det nu finns skillnader mellan olikakommuner då det gäller kvaliteten på utbildningen. Hur storaskillnaderna är, är svårt att få någon uppfattning om eftersomden centrala samordningen inte fungerar på samma sättlängre.Vänsterpartiet vill betona vikten av allas rätt till enlikvärdig utbildning oavsett var man bor och oavsett köns-eller klasstillhörighet.GrundskolanDen svenska har under de senaste årengenomgått stora förändringar. En ny läroplan och ett nyttbetygssystem har antagits och håller nu på att införas.Tillsammans med dessa mer genomtänkta förändringar såhar skolan också drabbats hårt av kommunernas och statensdåliga ekonomi, och på många håll i landet har mangenomfört stora nedskärningar. Konsekvenserna är ökadeklasstorlekar, minskad hemspråks- och stödundervisningoch ett reducerat stöd till elever med särskilda behov.Dessutom är arbetsmiljön i landets skolor på många hållunder all kritik.GymnasieskolanGymnasieskolan har i likhet med de senasteåren genomgått många stora förändringar. Också här arbetarman nu efter en ny läroplan och med ett nytt betygssystem.Nedskärningarna har också drabbat gymnasieskolan hårt.Förutom försämrade förhållanden förekommer det nu attgymnasieskolor tar ut avgifter för skolmaten, vilket iblandkan röra sig om summor /år.Vänsterpartiet ser det som orimligt att det skall varaförknippat med en kostnad att fullgöra singymnasieutbildning. Vi anser att bör föreslåregeringen att återkomma till med förslag på nylagstiftning för att förhindra kommunerna att ta ut oskäligaavgifter. Elever skall inte tvingas avstå från gymnasiestudierav ekonomiska skäl.Kursutformad gymnasieskolaEn stor förändring i våra gymnasieskolor skedde i och medden kursutformade gymnasieskolan. I princip är det bra attalla elever kan studera på gymnasienivå och att fler kommerin på sitt förstahandsval.Vänsterpartiet har varit kritiskt till kursutformningen ochden kunskapssyn som denna ger uttryck för. Förändringen ärdock genomförd och vi har inga planer på att föreslå ettavskaffande. Gymnasieskolan behöver arbetsro!I den nya gymnasieskolan kan eleven välja mellan 17 olikaprogram, i vilka ett visst antal studietimmar av kärnämnen,karaktärsämnen samt individuellt valda kurser ingår.Ämnena är uppdelade i olika kurser och nivåer.Vi vet ännu inte vilka krav på nivå högskolorna ochuniversiteten kommer att ställa för behörighet till olikaprogram. På så sätt förlorar man den bärande idén som finnsi programgymnasiet, nämligen att alla elever som gått utgymnasiet också skall vara behöriga för högre studier. Dengarantin finns inte och är dessutom omöjlig i ett systemutan nationellt samordnade antagningsregler.Eleverna kan gå igenom den kursutformadegymnasieskolan på olika . Eleven har nämligenmöjlighet till kompetensprövning, för vilken skolan har rättatt ta ut en skälig avgift. Av erfarenhet vet vi nu att skolornasavgifter i samband med förnyad prövning för att kompletteraeller höja redan satta betyg ofta är betydande. Vi har noteratallt ifrån 300 till . anser att dettastrider mot intentionen att skapa en likvärdig utbildning föralla.Med ett målrelaterat betygssystem är det dessutommotsägelsefullt att ta ut avgifter för elevernas omtentamina.Det ingår i konceptet att eleven skall kunna läsa i sin egentakt och, vid ett misslyckande att nå uppställda mål, kunnapröva igen. En av de positiva effekterna är att inte för alltidstraffas efter att ha misslyckats med en tentamen, vilket oftavar fallet i den gamla gymnasieskolan. Vänsterpartiethänvisar till den särskilda motion som vi lagt i ärendet.Den sammanhållna klassen försvinner i den kursutformadegymnasieskolan och eleverna läser i stället i olika grupper.Klassföreståndarskapet ersätts med handledarskap. Elevernakan möta flera lärare i olika kurser i samma ämne. Dettamedför att samarbete i den nya gymnasieskolan försvåras.Eleverna konkurrerar visserligen inte på samma sätt ombetygen längre, men å andra sidan finns det ingen anledningtill samarbete eftersom varje elev följer ett eget schema.Även för lärarna får systemet konsekvenser. De har intelängre något helhetsgrepp över klassen och vet inte vad somtagits upp på andra lektioner. Dessutom har läraren inte alltidsamma elever i B- som i A-kursen.Helhetssynen har försvunnit. Trots att skolforskningen betonar att helhetssynen är mycket viktig! Den härkritiken framfördes också mot förslaget om en merkursutformad gymnasieskola. tror många skolforskareoch debattörer snarare på ett system utan striktaämnesgränser.Det största problemet med kursutformningen ärsegregationen, som enligt forskningen tenderar att öka så fortman differentierar grupper eller ger elever valfrihet att självavälja t.ex. kurs. I amerikanska ''High Schools'' har det visatsig att elever ofta i en valsituation väljer kurser som liggerunder elevens egentliga kunskapsnivå. Det vore ett nederlagom vi inte lyckades bekämpa segregation, klasskillnader ochkönsskillnader i undervisningssystemet. anseratt det finns anledning att utvärdera den nya kursutformadegymnasieskolans konsekvenser för segregationen.Vänsterpartiet har alltid arbetat för att man både understudietiden och senare skall kunna varva teori och praktik.Vänsterpartiet anser att den kopplingen är viktig även för deelever som valt en teoretisk inriktning på sina studier i dennya gymnasieskolan. Teorierna måste levandegöras ochgöras tillgängliga och tillämpliga i en konkret verklighet.Praktiken måste kunna analyseras utifrån ett teoretisktperspektiv. I den nya gymnasieskolan är det bara eleverna påde yrkesförberedande programmen som har denna kopplingmellan teori och praktik.Gymnasieskolans timplanRegeringen har utan diskussion om de pedagogiskakonsekvenserna föreslagit en minskning av antaletgaranterade undervisningstimmar i gymnasieskolan. Varjeelev får mindre under sin utbildningsperiod. Pådetta sätt vill regeringen spara fram till1998.Vänsterpartiet befarar att denna neddragning får negativakonsekvenser för utbildningskvaliteten i gymnasieskolan.Det kan därför vara en farlig väg att genomföra besparingarsom slår mot kvaliteten i ungdomsskolan. Dessutommotsvarar denna neddragning hundratals lärartjänster, vilketökar arbetslösheten.Vänsterpartiet avvisar därför en sådan besparing.En sådan besparing bör enligt vår mening först föregås av endiskussion om förslagets konsekvenser förutbildningskvaliteten.Fristående skolor/privatskolorFrån och med infördes systemet med friskoloroch den s.k. skolpengen. De fristående skolorna ligger underkommunernas ansvar och det är de som fördelar resurserna.Många kommuner har valt skolpengen somfördelningsinstrument, vilket betyder att eleven kandisponera denna oavsett vilken skola han eller hon väljer.Flera undersökningar har gjorts om skolpengens inverkanpå segregationen. Resultaten av undersökningarna har intevarit entydiga men det är vår övertygelse att systemet medskolpeng förstärker tendenser till segregation. I grundenutgår systemet från tanken att alla elever kräver sammaresurser. Men elever är olika, de har olika behov och lever iskilda sociala verkligheter. Därför kräver de olika resurser.Vänsterpartiet vill fördela resurserna till skolorna efterkriterier som utgår från elevernas behov i stället för enschablonmässig summa.Ofta finns det pengar att söka hos kommunerna för barnmed behov av särskilt stöd och stimulans. På grund avsystemet med skolpeng är denna resurs mycket otillräcklig.En friskola är en skola som anordnas av fysisk ellerjuridisk person. Med andra ord en skola som har en annanhuvudman än stat, landsting eller kommun. Skolverketbeviljar ansökan om skolan omfattar mål ochger motsvarande kunskaper.En fristående skola som blivit godkänd av harrätt till ekonomiskt bidrag motsvarande av kommunensgenomsnittliga kostnad per elev. Det som skiljer friskolanfrån den kommunala är bland annat att den kan ta utterminsavgifter, vilket motsätter sig.Vi anser att skolor som tar ut terminsavgifter inte skall varaberättigade till statliga eller kommunala bidrag. Eftersom deinte behöver ansvara för att anordna skolhälsovård,hemspråksundervisning eller skolskjuts är de endastberättigade till av den genomsnittliga elevkostnaden.Vi anser dock att är en för högt satt ersättning ochföreslår därför att regeringen presenterar ett förslag somåtminstone åstadkommer rättvisa förutsättningar.De flesta friskolor har grundats för att man vill arbeta meden viss pedagogik eller för att föräldrar velat ha störreinflytande över sina barns skolgång. En del skolor harreligiös prägel och uppfostran, s.k. konfessionella skolor.Den näst största gruppen friskolor har ingen speciellinriktning alls, utan är helt att jämföra med vanlig kommunalgrundskola.I den situation som stat och kommuner befinner sig i i daganser att ett system där stat och kommunbetalar för privata skolors verksamhet inte är berättigat. Vitycker oss också kunna se att kommunerna ofta är de som fårdra det tyngsta ekonomiska lasset vad gäller handikappadeoch mer resurskrävande elever. I grunden för vår inställningligger åsikten att friskolesystemet inte löser de problem somfinns i skolan i dag.Att de kommunala inte varit tillräckligt öppna föralternativ pedagogik eller utvecklat former för elev- ochföräldrainflytande och självförvaltning är beklagligt. Kanskeär de fristående skolorna ett svar på önskan om alternativ.Vänsterpartiet anser att vi måste utveckla nya och andra sättatt arbeta på inom skolan. Lösningen är inte att lämna enskolbyggnad för en annan. Det är att fly ifrån problemen istället för att lösa dem. Lösningen ligger i att öka elevers ochföräldrars inflytande över skolan och göra dem delaktiga ivalet av arbetsformer och inriktning.Det är viktigt att utveckla den tillsyn av friskolornasverksamhet som är ansvarigt för. Uppgiftenmåste vara att tillse att friskolorna följer de fastställda ramarman har att arbeta inom, att inte diskriminera någon vidantagning och att inte ta ut några avgifter.Vänsterpartiet menar att prövningen av ansökningar förfriskoleverksamhet också måste följas upp med en plan förutvärdering av verksamheten. Möjligheten att ta tillbakarätten att driva friskolor skall användas om skolan uppvisarbrister i sin verksamhet eller om man går utanför eller inteuppfyller de regler som gäller för verksamheten.Pedagogikens rollLäroplanen har delvis öppnat möjligheter att arbeta på heltnya sätt, vilket vi anser att man ska utnyttja. Att läroplanensom helhet ensidigt betonar individens utveckling och intekollektiv utveckling är en brist.Många elever som mår dåligt i skolan skulle kunna hjälpasi ett tidigare stadium. Därför är det förebyggande arbetetmycket väsentligt. Att inte ge erforderliga resurser för dettaär att skjuta problemen framför sig. Det blir allt viktigaremed utbildning och för de elever som tappar fotfästet myckettidigt kan det få konsekvenser för deras resterande liv.De ekonomiska resurser som skolan förfogar över ärmycket begränsade. Att förespråka maximalt 25 elever ivarje klass, vilket är linje , ärkanske inte realistiskt . I ett förbättrat ekonomiskt lägeär dock detta en angelägen reform och kvalitetsåtgärd.Vi skulle gärna se att man prövade att kombineraundervisningen i större grupper med arbete i fastabasgrupper, där eleverna i hög grad arbetar självständigt ochtar ansvar för sin utbildning. Till dessa grupper skall kopplasen handledare.Basgrupperna bör vara fasta oavsett ämne. I den härgruppen skall eleverna kunna diskutera, hjälpa varandra ochäven ta upp frågor som är mer personliga. Stöd och hjälp medläxläsning skulle kunna vara en central del av gruppensarbetsområde. I basgruppen skall det finnas tid att skapatrygghet i studierna och skolmiljön.Den lilla gruppen är också en förutsättning för att den storagruppen skall fungera bra. Arbetet i den lilla gruppen läreleverna att samarbeta och att kommunicera. Den lillagruppen motverkar tendenser till mobbning. Eleverna blirsynliga för varandra och för sin handledare. Valet avarbetsformer och gruppstorlek är situationsorienterat.Undervisning i större grupper behöver inte vara negativtbara det kompenseras på annat sätt, med ökad trygghet ochstabilitet, vilket vi tror att mindre grupper skulle kunnahjälpa till med.Det finns tendenser till att mobbning och våld ökar inomskolan och i samhället i stort även bland yngre människor.Här kan skolan göra mycket. Elever skall inte behöva kännasig otrygga under sin uppväxttid. Skolan skall vara en fastpunkt där man lär sig att utvecklas tillsammans med andra.Arbetet i basgrupper är ett sätt att skapa den trygghet sombehövs för att elevernas självförtroende skall växa så att dekan bemöta andra med tillit och öppenhet.Undersökande arbetssättUndersökande arbetssätt är något som det talas om i denpedagogiska debatten, men som alltför sällan förekommer igrund- och gymnasieskolan. Det borde vi ändra på. Mer avskolans grundläggande utbildning skulle inte bara kallas förundersökande utan också vara det.Att själv utforska är att vara aktiv och skapande. Elevenarbetar utifrån ett problem eller en frågeställning sombehöver lösas och som eleven därför behöver samla faktaom. Ett undersökande arbetssätt utgår från helheter och gårutanför de traditionella ämnesgränserna. Ett sådant arbetssättbefäster kunskaperna bättre och stimulerar till samarbete,vilket är en av de viktigaste saker skolan kan lära ut.Att tidigt använda ett undersökande arbetssätt är viktigtäven i ett längre perspektiv. Det skulle dessutom kunna varaett bidrag till att få ungdomar att intressera sig för forskning.Undervisning med hjälp av datorDatorer har blivit ett mycket vanligt hjälpmedel iyrkeslivet. Många familjer har en dator hemma och det ärinte ovanligt att barn och unga har stora kunskaper omdatorer. Men för många familjer är datorn utesluten avekonomiska skäl eller andra. För den som inte behärskardatakunskaper stängs många dörrar.Vänsterpartiet ser i detta en risk för ökade klasskillnader.Därför bör dataundervisning ingå i grundutbildningen. Föratt stimulera elevernas intresse för matematik,naturvetenskap och teknik bör man anslå medel för attutveckla läromedel i dessa ämnen med hjälp av multi-mediatekniken. Eftersom stoffet ofta upplevs som mycketabstrakt skulle elevernas inlärning väsentligt kunnaförbättras genom visualisering. föreslår att10 avsätts till försöksverksamhet för attsnabbare utveckla sådan relevant programvara.Jämställdhet i skolanI dag präglas inte bara samhället utan i allra högsta gradäven skolan av klara uppfattningar om könsrollerna. Detvisar sig mycket tydligt då det gäller elvernas val till vidarestudier. väljer pojkar i mycket hög grad tekniskinriktning på gymnasiet.De flickor som väljer teknisk inriktning hoppar i storutsträckning av sin utbildning . De här tendensernahar stått sig . I motion omhögskolan tar vi upp några aspekter på könsrelateradsnedrekrytering.Jämställdhet är en förutsättning för den rättvisa skolan.Enligt skollagen skall alla elever, oberoende avkönstillhörighet, ha tillgång till lika utbildning i skolan.Endast en ytlig granskning av skolan kan säga att denuppfyller dessa jämställdhetskrav. Ett flertal olikaklassrumsstudier har visat att pojkarna får meruppmärksamhet än flickorna.De förväntningar som ställs på eleverna är olika beroendepå elevens kön, och utifrån det behandlas eleverna olika.Även lärare som på en teoretisk nivå är medvetna om viktenav jämställdhet mellan könen tenderar att förstärka dessastrukturer. Denna skillnad är genomgående till flickorsnackdel.Läroböckernas mansdominans i exempel, illustrationeroch referenser är fortfarande tydlig. Skolans strävan ska varaatt utveckla en nyfikenhet och lust att lära om olika ämnenoberoende av kön. Därför är det t.ex. mycket olyckligt attkvinnor mera sällan förekommer i läroböcker i tekniska ochmatematiska ämnen. Sådant kan påverka elevers val senare ilivet och kan vara en bidragande orsak till att flickor i mindreutsträckning väljer utbildningar med inriktning motmatematik eller teknik.Kursplanerna är mycket viktiga ur ettjämställdhetsperspektiv. Pojkars och flickorssamundervisning i idrott har t.ex. ibland lett till attundervisningen utformats efter pojkarnas krav. Det är därförviktigt att kursplanerna tar hänsyn till båda könens behov.Betygsfri skolaMålrelaterade eller relativa -- betygen påverkar skolansundervisning och elevernas inskolning i det svenskasamhället. Betyg fyller en viktig funktion för att bevarasociala strukturer i samhället. Det är ingen hemlighet att barntill akademiker har bättre betyg än barn från arbetarfamiljer.Den sociala snedrekryteringen till högre studier ärfortfarande tydlig i alla led. En mängd faktorer ligger bakomden här skevheten. Nämnas kan föräldrars engagemang,familjetraditioner, ekonomiska förutsättningar och elevenssjälvkänsla. Men det är tydligt att betygen förstärker dessatendenser och det anser vara mycket olyckligt.Som utvärderingsinstrument är betygen inte särskilt bra.De är alltför ytliga och verkar sällan konstruktivt. Föreleverna upplevs det ofta som viktigare att visa vad man kanoch dölja sin brister än att fråga om sådant man inte kan ellerinte förstått. Dessutom kommer en sån här typ av utvärderingin i ett alltför sent skede och inte som en del avinlärningsprocessen.Den knapphändiga information som betygen ger, oavsettom det är en siffra eller ett ord som utdelas i slutet avterminen, är otydlig. Vad betyder en trea? Vad innebärGodkänt?Visserligen har en lärare möjlighet att ge ytterligareinformation, vilket bör utnyttjas, och vi tror att de nyligeninförda utvecklingssamtalen kan vara till stor hjälp. Menmed dagens knappa resurser inom skolan och det storaantalet elever i varje klass är det mer än troligt att just dennaviktiga del i inlärningsprocessen försummas.Betygen används i dagens skolor tyvärr ibland somupprättare av maktförhållanden mellan elev och lärare. Detkan hämma elevers ifrågasättande och kritik. När lärarenistället fungerar som handledare i skolarbetet får elevernamöjlighet till självständigt arbete och självständigt tänkande.Många lärare arbetar på det sättet och det är bra.Betygsskolan är också den snäva kunskapens skola. Detsom kommer att prioriteras är det som är enkelt att mäta.Proven koncentreras snarare runt årtal och namn än helheter,samband och kritiskt resonerande. Här rymmer skolans världen motsättning.Läroplanens fina tal om självständiga ochkunskapssökande elever blir ofta bara tomma ord. Kunskapfår aldrig bli statisk utan ska vara en process under hela livet.Hur ska vi bedöma kunskap? Vems definition av kunskap skagälla? Kan kunskap över huvud taget mätas på ett vettigtsätt?Vänsterpartiet tror inte att framtidens elever behöverbetygen för att nå kunskap, utveckling och en bredkompetens. Vad de behöver är istället en skola som tarelevers erfarenheter och färdigheter på allvar utan att försökafånga in dem i redan färdiga mallar.Vänsterpartiet vill tillsätta en parlamentarisk utredning omkonsekvenserna av en helt betygsfri skola. Det är av vikt attförsöka förutsäga de behov och nya situationer som kanuppstå och slippa bli tagen på sängen av en nytids krav på utbildning och antagning till högre studier.ElevdemokratiElevernas påverkan på sin skolsituation minskar frånlågstadiet till gymnasiet. Läroplanen talar om elevers ökadeinflytande, och en av grundtankarna kring friskolesystemetär elevens fria val. I praktiken ser det kanske inte ut som mantänkte sig. Eleverna har i skolan ofta ett mycket begränsatinflytande över situationen i klassrummet och skolan iövrigt. Den nya valfriheten är inte heller samma sak somdemokrati eller elevinflytande.Vi måste vara uppmärksamma på de problem som detbristande inflytandet har skapat. Skolans roll som fostrare ärviktig. Elever lär sig vad som är rätt och fel i skolans värld.Skolan är samhällets förlängda arm.En mycket stor del av dagens elever känner inte att de harinflytande över sin utbildning. Vi ser tecken på att dennavanmakt håller sig kvar och blir en inställning till samhälleti stort och med det följer mycket stora problem.Självklart måste elever få möjlighet att direkt påverka sinalektioner, det sätt man arbetar på, vad man läser och hur. Denvalfrihet och det inflytande elever har missgynnar vissagrupper och individer och har inte skapat någon verkligfrihet. Det är innehållet i undervisningen som är det viktigaoch det är fortfarande svårt att påverka som elev.Människor gör i mycket stor utsträckning det manförväntar sig av dem, som den självuppfyllande profetian. Devuxnas argument mot elevinflytande handlar ofta om att''när man prövat att ge dem ansvar så har det ju inte fungeratändå''. Det är nog sant att försök misslyckats.Så konstigt är nog inte det -- demokrati förutsätter vanaoch människors aktiva deltagande. Ofta anser framför alltlärare men även elever att det tar för mycket tid om elevernaska delta i planeringen av undervisningen, det ansesineffektivt. Man räknar då inte med att planeringen även ärviktig inlärning.Demokrati är något man lär sig och det kräver mycketträning. Med en motsatt träning, nämligen den där eleven lärsig passivitet och likgiltighet, tar det att lära sig tänkasjälv och utifrån det ta ansvar. Elevinflytande är något somdärför ska finnas med som en del av skolan även i de lägreklasserna och utvecklas, inte avvecklas.Föräldrarnas roll i den demokratiska processen är ocksåviktig, men främst för elever i de lägre klasserna. Ju äldreeleverna blir desto mer kan de ansvara för själva. Debattenom föräldrars inflytande över sina barns utbildning harlandat i lösningen friskolor.Vänsterpartiet ser detta som olyckligt då vi menar attskolan allt mer måste öppnas för diskussion med föräldrarom deras erfarenheter och behov av att vara delaktiga i sinabarns utveckling. Därmed inte sagt att föräldrar skall haabsolut inflytande över undervisningen, snarare en rättighetatt aktivt få veta vad som händer och att ha möjligheten attdiskutera t.ex. arbetssätt.Det är också väldigt lätt att föräldrar övertar elevens friaval och demokratiska inflytande, vilket inte alls är meningen.Kontakten föräldrar emellan kan bli ett viktigt instrument föratt skapa bra sammanhållning i klassen och hjälp till attmotverka att en del elever far illa, antingen i skolan eller ihemmet.Föräldrars insyn i sina barns skolgång ska inte begränsastill privat- eller friskolor utan vara en del av även denkommunala skolans styrka.LärarnaDen situation som lärarna är i kan på många sättbetraktas som mycket tuff. Det gäller såväl grund- somgymnasieskolan. De har en ökad arbetsbelastning jämförtmed tidigare. Ökade klasstorlekar gör undervisningensvårare och det är nästan omöjligt för en lärare att ge elevernadet stöd i undervisning och läxläsning som de skulle behöva.Minskade resurser till skolan har ofta lett till minskat antalkuratorer, skolsköterskor, fritidsassistenter och liknande.Detta har också bidragit till en ökad arbetsbelastning förlärarkåren. Många elever mår också dåligt i skolan. Våld,mobbning, dåligt självförtroende och osäkerhet är i dagvardag i många skolor och för många elever. Den ökadebelastning som lärarna utsätts för har de ofta, av naturligaskäl, ingen utbildning för.