ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02K711 · 1995-01-25 00:00:00 — I ett demokratiskt samhälle borde alla vara överens omvikten eller rättare sagt nödvändigheten av medborgarnasengagemang och intresse för politik. Saknas eller finns detför lite av sådant engagemang, saknas också förutsättningenför en fungerande demokrati. Det får från medborgarnassynpunkt om politiker och politik aldrig bli -- vi och dom!Därför är det viktigt att alla nödvändiga åtgärder vidtas såatt förståelse för politiken och politikers situation behålls.Till exempel beslutet, som det bland många mycket negativtuppfattat avseende riksdagsledamöters traktamentsregler.Nämligen oavsett var riksdagsledamöter, till skillnad frånandra (! ), har sin hemort så utgår traktamente. Huruvida dettaär korrekt eller ej måste det kunna göras begripligt omförståelse skall erhållas bland medborgarna!Riksdagen har i det goda syftet att bredda medborgarnasengagemang och intresse för politik beslutat om ett utökatinslag av personval vid de allmänna valen. Förespråkarna avpersonval talar gärna i allmänna och svepande ordalag omfördelarna med detsamma.Förändringar skall ingen vara främmande inför. Däremotär det en god regel att sådana skall bygga på godaerfarenheter. Ett mått på medborgarnas politiska känsla ochengagemang borde rimligtvis vara valdeltagandet. Och härär det svårt att inse personvalsförespråkarnas resonemang.Sverige har ett högt valdeltagande. Många länder, där ettstörre personvalsinslag förekommer, har ett mycket lägrevaldeltagande! Det är alltså av allmänt intresse att fåmotiverat om personval ökar medborgarnas engagemang?Men då personval är infört finns det ändå skäl att reviderareglerna för detsamma. Till exempel om ett parti internt harbeslutat om rangordningen på en valsedel. Denöverväldigande majoriteten av partiets väljare anser attrangordningen är riktig och gör ingen markering påvalsedeln. Men ett fåtal procent väljare (5--10?) markerar förviss kandidat och densamma flyttas då upp till första plats.Detta innebär i praktiken att om av partiets väljare är nöjda med partiets rangordning såerhåller detta ändå mindre värde vid avgörandet avseendevem som skall representera partiet i vid allmänna val utseddaförsamlingar. Detta bör förhindras och kan ske genom enregel som tvingar väljarna, för att valsedeln skall bli giltig,att på valsedeln markera en kandidat. Detta kan förhindravalkupper, ty personval får inte innebära att en liten minoritetvinner över en stor majoritet! Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tydliggöra motiven för attriksdagsledamöter skall erhålla traktamentsersättningar somskiljer sig från övriga medborgare,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om markering på valsedlar.
mot · GI02K712 · 1995-01-25 00:00:00 — En utgångspunkt för ett demokratiskt system är attvalsystemet skall ge rimliga möjligheter för nya partier ochopinioner att bli representerade i beslutande organ. Man kanfråga sig om det svenska ger en reell sådan möjlighet.Spärrgränsen på har lett till att det tog 70 årinnan de gröna som första nya parti lyckades tasig in i . Det i sig innebar en förlösning iväljarkåren som ledde till att ytterligare två partierlyckades klättra över fyraprocentsgränsen. Empirin visardärmed att det inte är omöjligt att ta sig över procentspärrentill . de gröna har gjort det två gånger.Det innebär dock inte att spärrgränsen är bra som den är.Valsystemet är viktigt för att skapa både effektivitet ochförnyelse i politiken. Därför skall det inte användas som ettskydd mot nya partier. En så hög spärr som har,trots vad som hänt i det senaste årtiondet, effektenatt nya idéer bromsas och inte får samma chans att delta ochutvecklas i den fria debatten. Internationella jämförelservisar också att det är oerhört svårt för nya partier att klättraöver så höga spärrar som . Jämförelsen medDanmark visar också att en lägre spärr inte behöver innebäraen sämre effektivitet i folkstyret.Den nuvarande fyraprocentspärren till riksdagsvalet börsänkas till . En sådan spärr skulle underlätta för nyaopinioner att kanaliseras och utvecklas, utan att menligtminska effektiviteten i folkstyret.I konsekvens med denna sänkning föreslås att dennuvarande spärren på av rösterna i en enskild valkretssänks till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att spärrarna till bör sänkas.
mot · GI02K713 · 1995-01-25 00:00:00 — Under den allmänna motionstiden motioneradeMiljöpartiet de Gröna om sänkt rösträttsålder till 16 år.Konstitutionsutskottet var inte berett att föreslå attbifalla motionen. Det enda motivet för avslag var att det inteär lämpligt att rösträttsåldern var lägre än myndighetsåldern.Den representativa demokratin i baseras på allmänoch lika rösträtt. Rösträtten i har utvecklats och idaghar varken könstillhörighet eller tillgång på pengar någonbetydelse för rätten att välja representanter till politiskaförsamlingar och rätten att rösta vid folkomröstningar.Åldern har däremot betydelse. får man inte rösta förränvid . Detta måste betraktas som mycket sent. Detfinns ingen anledning att behöva vänta med att få rösträttända till ålder.Människor i vårt land lever allt längre, vilket förskjuter denpolitiska makten alltmer till äldre människor. Det är viktigtatt såväl människor med lång livserfarenhet som människormed kortare livserfarenhet kan påverka politiken. Mångapolitiska beslut påverkar direkt unga människors situation,t.ex. beslut som rör skolan.Om det politiska systemet skall kunna fungera ärdet viktigt att människor intresserar sig för politik och tyckeratt politik är viktigt. Om yngre människor ges rösträtt kandet politiska intresset bland ungdomar stimuleras eftersomdet känns mer meningsfullt att engagera sig i politik omrätten att rösta inte ligger alltför långt fram i tiden.Folkomröstningen om EU-medlemskapet är ett exempeldär en stor grupp mogna människor ställdes utanför ett beslutsom på många sätt påverkar deras framtid. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att rösträttsåldern bör sänkas till 16år.
mot · GI02K714 · 1995-01-25 00:00:00 — Förutsättningarna för svenskar som befinner sig till sjössatt utnyttja sin rösträtt bör förbättras.Vår svenska representativa demokrati bygger på att allamedborgare med rösträtt deltar och utövar sin rätt att rösta iallmänna val. Rösträtten är både en rättighet och enskyldighet för att demokratin skall fungera. För attdemokratin skall ge ett rättvisande utslag är det viktigt attalla med rösträtt har lika förutsättningar att deltaga iallmänna val.Vissa grupper har inte samma möjligheter som de flestaandra har. De röstberättigade svenskar som arbetar ellerbefinner sig till sjöss tillhör en kategori som har begränsademöjligheter att utöva sin rösträtt. De nuvarande reglernainnebär onödigt stora begränsningar i den rätten.Vallagens regler beträffande tider och antalet båtar på vilkaman kan få rösta är snävt avgränsade. Speciellt besvärligt ärdet för personal på tankbåtar som ligger ute länge till sjössoch kanske får ändrade destinationsorder . I dessafall kan det vara svårt att planera sin röstning enligt debestämmelser och tidsramar som stipuleras. Inte hellerförekommer röstning på så många av ett rederis båtar.I län finns en av landets två sjölbefälsutbildningar,vilket är en tillgång för länet. Många bosätter sig i länet efterutbildningen och går till sjöss. Eftersom det inte sällan kanröra sig om snäva marginaler i ett valutslag är det viktigt attalla röstberättigade har så lika förutsättningar som möjligt attdeltaga om inte en landsända eller en yrkesgrupp skall blidiskriminerad ur demokratisk synpunkt.Mot den bakgrunden bör regeringen se över reglerna föratt skapa mer lika förutsättningar för alla att deltaga iallmänna val. Regeringen bör återkomma till medförslag som underlättar möjligheterna för svenskar somarbetar till sjöss att deltaga i allmänna val. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbättrade möjligheter för svenskarsom befinner sig till sjöss att delta i allmänna val.
mot · GI02K715 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt 3 kap. 11 § regeringsformen och 15 kap. 4 §vallagen skall överklaganden av riksdagsval prövas avValprövningsnämnden i den sammansättning den hade vidtiden för valet. Syftet med den regeln är att lagstiftaren velatundvika att en nyvald riksdag, som innehåller ledamötervilkas val angripits/ifrågasatts genom överklaganden, skallutse nämnden. Den principen är såväl sakligt välmotiveradsom praktisk. Den nyvalda behörighet måsteockså kunna prövas av innan dennyvalda trätt samman. Bevis för de valda skalläven granskas av nämnden och då måste detta ofrånkomligenske i dess befintliga uppsättning, alltså den som valdes avföregående riksdag.Emellertid finns motsvarande begränsning för nämndenvad gäller de övriga allmänna valen, de till landsting ochkommunfullmäktige samt vid folkomröstning. I dessa fallsynes det inte motiverat att ha motsvarande begränsning.Prövningen av de kommunala valen kan i enstaka fall ipraktiken dra ut beroende påberedningssituationen. Det har förekommit att nämndenmåst invänta utredningar, bl.a. inom rättsväsendet rörandeotillbörligt verkande vid val, varför tidpunkten föravgörandet i nämnden blivit fördröjd. För nämnden gällervidare att den skall vara fulltalig vid beslut enligt vallagen.Detta förhållande kan innebära en onödig begränsning inämndens verksamhet. Ledamöter eller suppleanter avnämnden kan ju av skilda orsaker lämna nämnden undertiden mellan val och beslut.Enligt vår mening måste den av valda nämndenalltid vara behörig att fatta beslut i valfrågor i sin aktuellasammansättning. Det är dessutom opraktiskt att ha tvåparallella nämnder i verksamhet. Den enda begränsning somär motiverad är den som gäller prövning av valet tillriksdagen. Vid prövning av överklaganden som gäller deskilda kyrkliga valen finns inte någon särskild begränsningi nämndens beslutsförhet. De nuvarande begränsningarna ivallagen avseende de kommunala valen ochfolkomröstningslagen bör därför tas bort. Ett lämpligttillfälle är vid behandlingen av nu aktuellt förslag till nyvallag. Det utredningsförslag som är föremål förberedning i förväntas leda till propositionunder nästa . Det är därför angeläget att de imotionen föreslagna justeringarna kan beaktas isammanhanget innan regeringen lägger fram förslag i frågan.Den lagtekniska beredningen bör rimligen ske ijustitiedepartementet under innevarande riksmöte.Vallagsfrågor brukar dessutom regelmässigt, innan deframläggs i proposition, bli föremål för överläggningarmellan företrädare för de i representeradepartierna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i vallagen och lagen om folkomröstning rörandevalprövningsnämndens beslutsförhet i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GI02K716 · 1995-01-25 00:00:00 — Kostnaderna för röstning på postkontor under valdagen harvisat sig vara stora. Dessutom uppkommer risker förvalhemlighetens säkerställande om man i de mindrevaldistrikten har ett litet söndagsröstande på postkontoret isamband med räkning av rösterna som sker vid valnämndensräkning efter valdagen. Detsamma gäller ävende poströster som avges eftersom också de inormalfallet inte kan finnas i vallokalen under söndagen.Vallagsutredningen förordade i sitt betänkande SOU1992:108 att man av kostnads- och valhemlighetshänsynskulle slopa möjligheten till poströstning på valdagen.Utredningen tänkte sig som variant en ordning där ettpostkontor i varje kommun skulle kunna ta emot röster påvaldagen i t.ex. glesbygdsområden. Motsvarande förslag harinte lagts fram av den senaste valkommittén; i det fallet gällerdet att ha en vallokal tillgänglig för även andra än de egna ivaldistriktet upptagna väljarna.Utredningens förslag ledde emellertid inte till någotmotsvarande förslag i propositionen. Man ville inte då införaen sådan begränsning.Enligt vår mening bör man nu i dagens statsfinansiella lägeförutsättningslöst pröva frågan om man inte bör kunna sparaåtskilligt med pengar på att införa torsdagen före valdagensom sista dag för poströstning. Kostnaderna för servicen medpoströstning är betydande. En motsvarande begränsninginfördes för en del år sedan i de kyrkliga valen och där hardet fungerat bra.Möjligheten att rösta på posten är till för den som inte kanrösta på själva valdagen i vallokal. utnyttjar cirka tvåmiljoner väljare möjligheten att poströsta. Av dessa röstaromkring 45 000 på posten under valdagen.Den väljare som är tveksam inför sitt val kan ju, somgrundregeln i vallagen avser, rösta i vallokal på valdagen.Det finns nu skäl att ifrågasätta om det är sakligt motiveratatt ha poströstning före valdagen. Det finnsdels kostnadsmässiga fördelar med en begränsning, delsvinner man ökad säkerhet vad gäller valhemligheten vid densammanräkning som sker hos valnämnden. Den väljare somhastigt blir förhindrad att rösta på valdagen kan med denuvarande och utvidgade möjligheterna till budröstning ändåutöva sin demokratiska rättighet att avge sin röst. Det kanvara tillräckligt att poströstningen får fortgå t.o.m. torsdagenföre valdagen.I det förslag till ny vallag som lades fram under år 1994har frågan om avkortat poströstande inte särskilt behandlats.Vi anser att man vid beredningen inom justitiedepartementetbör ta upp frågan om en avkortning av poströstningstiden. Viförutsätter att denna fråga, liksom övriga framlagda förslagfrån vallagskommitté, blir föremål föröverläggningar mellan företrädare för de politiska partierna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att frågan om avkortadtid för poströstning tas upp vid beredningen av förslaget tillny vallag.
mot · GI02K801 · 1995-01-25 00:00:00 — Medalj för räddningsinsatser vid sjökatastrofer Parisköpmannen (1819--1915), som varvicepresident i ''La Centrale de Sauvetage desNaufragés'', skänkte genom ett flertal donationer medel tillolika länder för att på skilda sätt befrämjasjöräddningsväsendet. Således hade ''TheShipwrecked Fishermen and Mariners Royal BenevolentSociety'' i erhållit en dylik donation, som tidigarehade gjorts till , och . Den engelska'''' bestod ursprungligen av ettguldmynt, numera av en graverad barometer.I två gåvobrev erhöll såväl somNorge motsvarande donationer i syfte att med ettpenningbelopp belöna en svensk -- respektive norsk --fartygsbefälhavare i längre fart, vilken ''under detnästföregående året från överhängande fara räddatskeppsbrutna av vilken som helst nationalitet''.Kungl Maj:t utfärdade i en skrivelse den 19 november1886 och bestämmelser för denna''belöning''. En senare donation gjordes tillförmån för döttrar till livräddningsmanskap. Dispositionentillkommer numera (SFS 1955:674).Efter framställan från styrelsen för hemställde den 22mars 1924 hos Kungl Maj:t om en sådan ändring avföreskrifterna, att belöningen kunde utdelas i form av enbärgningsmedalj. Framställningen föranledde emellertid ejnågon Kungl Maj:t åtgärd. I en inlaga tilljustitiekanslern avseende permutation av de Robinskadonationerna föreslog , att '''' i förekommande fall skulle få formen av enminnessak, eventuellt plakett. Ärendet avfördes emellertid.Den behjärtade donationen vore dock förtjänt av att räddasur glömskan. Detta kunde ske därigenom att kapitalet fingebrukas för framtagande av en ''medalj för räddningsinsatseri samband med sjökatastrofer'' med angivande av donatornsnamn. Den föreslagna medaljen bör -- analogt med syftet igåvobrevet -- således kunna utdelas som erkänslaför de räddningsinsatser som åstadkoms i samband medEstonias förlisning . Det börankomma på regeringen -- efter samråd med Ordenskapitletoch -- att låta utforma de närmareföreskrifterna härför. bör göra ett uttalande meddenna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ombildandet av till en sjöräddningsmedalj.
mot · GI02K802 · 1995-01-25 00:00:00 — Riksdagsledamöternas resurser på hemorten Det läggs allt större vikt vid att riksdagsledamöterna aktivtverkar i sina valkretsar. Inte minst övergången till personvalaccentuerar detta. Resurserna för detta är dock ytterligtbegränsade. Det är angeläget att utreda hur en bättring skallkunna åstadkommas. Bl.a. handlar det om att åstadkommalokaler och kansliresurser -- möjligen med koppling tilllänsstyrelserna i hemlänen. En sådan utredning bör snarastinledas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar utreda hur riksdagsledamöternasresurser på hemorten skall kunna stärkas.
mot · GI02K803 · 1995-01-25 00:00:00 — Med en enda mening avfärdar statsrådet förslagetatt göra den svenska nationaldagen till -- ''tankenatt göra nationaldagen till allmän helgdag bör intefullföljas''. Det anser vi. Med oss instämmer stora delar avsvenska folket. Det ger remissammanställningen överbetänkandet Nationaldagen (SOU 1994:58) beskedom. Den visar nämligen att endast sju av de 41remissinstanserna avstyrker förslaget. En del har visserligensynpunkter på vilken dag som skall bytas ut mot den 6 junimen ser det ändå som en självklarhet att dagen skall bli enhelgdag.Vi vill att nationaldagen skall vara helgdag i somi de flesta av EU:s övriga medlemsländer. Allt fler känneroch förstår att det är betydelsefullt att värna om den egnaidentiteten för att kunna bli mer europeisk och internationell.Vi tror att nationaldagen skulle kunna symbolisera någotnytt -- och något som skulle sammanföra de människor somlever i . Vår natur, en välfungerande infrastruktur, enlevande landsbygd, en gemensam historia och ännu viktigareen gemensam framtid är sådana kvaliteter. Till detta kommerdet som skapar en gemensam identitet som kultur,föreställningar, värderingar och beteendemönster.I dag är av befolkning föddautanför landets gränser eller har utländskt medborgarskap.För att kunna ta emot nya kulturer utan rädsla, måste mankänna trygghet i det svenska. Det är en av de störreutmaningarna för den svenska nationen att invandrarna på ettsmidigt sätt integreras i . Det svenska språket, densvenska historien, det svenska kulturarvet och det svenskasamhällssystemet utgör viktiga delar av den svenskaidentiteten.Vi vet att de inte räcker med att inrätta en svensknationaldag för att komma åt dessa problem. Däremot anservi att nationaldagen som helgdag skulle kunna fungera somen symbolhandling. Om nationaldagen fylls med ett lämpligtinnehåll blir det en tydlig markering av nationens strävan.Liksom unga nationer behöver stärka sin nationalkänsla, börvi i stärka vår identitet i tider av stora förändringar.Som helgdag skulle nationaldagen vara en symbol förSverige . Det skulle vara då alla arbetar föratt skapa en nationell gemenskap, en svensk identitet och enstolthet över att leva i . nationalsymbolerskall ena landet, inte dela det. Det är viktigt att det svenskafolket återtar sina symboler från de grupper som missbrukardem.Vi vill därför att -- den svenska nationaldagen --blir . bör upphöra attvara helgdag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att göra nationaldag tillhelgdag.
mot · GI02K804 · 1995-01-25 00:00:00 — Jag vill att ska bli en allmänflaggdag. Det är en naturlig följd av EU-medlemskap. Vår historiska och kulturella koppling tillmånga av dagens EU-länder gör det naturligt att ocksåofficiellt knyta oss närmare våra grannländer. Att ,om möjligt , 1995, få uppleva den blågula EU-fananvaja i den svenska försommarvinden, vore en mycket positivupplevelse.Diskussionen om ett svenskt medlemskap för harlänge koncentrerats till de rent ekonomiska aspekterna. Detär dock inte detta som enligt min mening är huvudskälet förett svenskt medlemskap, utan alla de möjligheter ochfördelar som öppnar sig för invånarna i med ettmedlemskap. ska även bli delaktigt i skapandetav ett ''medborgarnas ''.Om man ser sig om i resten av finner man mångaexempel på att EU-staternas invånare aktivt bejakar EU-samarbetet. Man möter vägskyltar med budskapetmotsvarande '', stad i '' och de tolv gulastjärnorna på blå botten. Otaliga bilar har EU-dekaler mm.Det är hög tid för att på olika sätt mötamedlemskapet positivt. Ett sätt kan vara att besluta om attEuropadagen, , blir en allmän flaggdag.Önskemålet har tidigare förts fram i . Vid dettillfället hänvisade man till att man (hösten 89)genomfört en utredning om bl.a. allmänna flaggdagar. Detta'''' är, enligt min mening, inte '''' längre.Samtidigt är den stora skillnaden att numera ärfullvärdig medlem av EU.Det är naturligt att blir allmän flaggdag. Det vorehelt i linje med principen bakom att FN-dagen den 24oktober blev allmän flaggdag. I samband med det beslutetuttalade man att ''önskar ge uttryck för stöd för deideal som FN representerar''.Genom att göra till allmän flaggdag kan''önska ge uttryck för stöd för de ideal som EUrepresenterar''. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att , , fastställssom allmän flaggdag.
mot · GI02K805 · 1995-01-25 00:00:00 — utgick stöd till 16 dagstidningar, 10 av dessautkom som radiotidning. Dessutom utkom Göteborgs-Postenenligt den så kallade RATS-metoden (för Synskadade). När Taltidningsnämndenbörjade sitt arbete fanns drygt 1 000 radiotidningsläsare och ca 500 kassettidningsläsare.Ca 1 250 radiotidningsmottagare fanns tillgängliga. Ca 35mottagarutrustningar för RATS fanns tillgängliga.Taltidningsnämnden har i omgångar köpt ytterligare 6 000 radiotidningsmottagare. Totalt förfogar nämnden överca 7 200 radiotidningsmottagare.RATS-tekniken är tillgänglig för stora delar avmålgruppen för taltidningar. Tidningen blir tillgänglig medmycket enkla kommandon. Det är först vid sökning mm sommera avancerade kunskaper behövs. Många värjer sig dockmot ny teknik. Här har en klar åldersskillnad kunnat noteras.Vidare kan konstateras att tekniken inte anpassats fullt ut föratt tillgodose rörelsehindrade.Den grupp som starkast efterfrågar harofta annan datorvana. Det kan vidare noteras att deeftersträvar att använda utrustningen också för andraändamål än tidningsläsning.Samråd har skett med Tal- och (TPB) Överläggningar har också förekommit omutvecklingsarbete inom , t ex Teleguide-tillämpningar. Vidare kan konstateras attarbetsmarknadsmyndigheterna arbetar med datorfrågor försynskadade.Den mottagarutrustning som TTN ställer till förfogande ärkraftfull nog att även kunna användas för detta -- specielltnär det gäller facklitteratur där man söker information ochinte läser från pärm till pärm.TPB har försöksverksamhet med 6 egna datorer förstuderande synskadade. En rad ytterligare initiativ tas för attmed datorers hjälp förbättra synskadadesinformationssituation. Flera idéer bearbetas konkret. I andrafall är idéerna på ett mera idémässigt stadium. Inom ramenför har tanken väckts att Text-TV:sinformationsutbud väl skulle lämpa sig för läsning imottagarutrustningen RATS.Från Taltidningsnämndens utgångspunkt finns ingethinder att använda den utrustning som finns inom ett vidgatområde.Ingen har ett samlat ansvar eller ett ansvar för samordningvad gäller synskadades tillgång till datorer. Sannolikt är detlämpligt att ställa datorer med talsyntes-funktion tillsynskadades förfogande som ett allmänthandikapphjälpmedel. Sedan kan olika intressenter genommodem och programvara ansluta sin funktion. Denallterminal en synskada då har tillgång till skulle kunnaanvändas för tidningsläsning, bokläsning, somarbetsredskap, för att få tillgång till information i databanker,uppslagsverk, telefonkatalog osv. Här finns också Text-TVmed i bilden.Enligt taltidningsnämndens mening bör regeringen uppdraåt lämplig instans att utveckla ett sådant hjälpmedel försynskadade. I avvaktan på en sådan lösning bör varjemyndighet ha i uppdrag att i sin egen upphandling beakta desamekonomiska aspekterna vid tillhandahållande av datorerför synskadade från ett bredare perspektiv än detmyndigheten primärt har att bevaka. Detta bör somsin mening ge regeringen tillkänna. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om RATS-tekniken och en allterminal försynskadade.