mot · GI02K630 · 1995-01-25 00:00:00 — Vi måste steg för steg gå från attförbruka till att bruka, från att exploatera till att förvalta.Miljön i är hårt belastad bland annat genom utsläppfrån den egna industrin, från trafik och jordbruk, men ocksågenom miljöpåverkan från internationella utsläpp. I det häravseendet är förstås närheten till kontinenten ennackdel.Genom det arbete som utfördes i Miljödelegationen förvästra lades en grund för ett aktivt miljöarbete iregionen. Delegationen kartlade miljöproblemen ochpresenterade en lång rad förslag till åtgärder som förutsattesåväl nationella som regionala, lokala och individuellainsatser för att förbättra miljön.Miljödelegationen presenterade sin slutrapport i december1990. Drygt har alltså förflutit. Det finns därför starkaskäl för att nu följa upp arbetet, dvs. att granska vad somfaktiskt hänt med anledning av delegationens förslag. Hurhar miljösituationen förändrats, hur långt har olikamålsättningar infriats, hur har miljöarbetet i kommunernabedrivits och så vidare?Gröna resurscentraDet största skånska miljöproblemet är kväveöverskottetsom förorenar luft och vatten. En plan för reducering avkväveutsläppen måste tas fram. I ett kort perspektiv kanarbetsmarknadspolitiska resurser inriktas påberedskapsarbeten för att minska kväveläckaget frånjordbruket.Skånes sju naturbruksgymnasier borde vara en resurs ikunskapsöverföringen från den forskning som bedrivs vidAlnarp, på Balsgård, på och inomlivsmedelsindustrin, -- och ut till jordbruk, skogbruk,trädgårdsodling och hästhållning.I pågår ett samarbete kring utvecklingav naturbruksgymnasierna till ''Gröna resurscentra''.Skolorna skall inte bara erbjuda ungdomar grund- ochvidareutbildning inom en eller flera avnaturbruksprogrammets inriktningar. De skall också svaraför kvalificerad fortbildning av yrkesverksamma, ochutbildning av företagsledare. Vid de gröna resurscentra skallbedrivas försöks- och utvecklingsarbete kopplat tillinformation och rådgivning.För att naturbruksgymnasierna effektivt, som grönaresurscentra, skall kunna bidra med kunskapsöverföringentill skånskt lantbruk, krävs en ny organisation. präglasnaturbruksutbildningarna i av små enheter, baseradepå ett snävt utbildningsutbud. Naturbruksutbildningarnaborde bättre avpassas för en näring i snabb förändring. Detbehövs en skånsk länsövergripande organisation församordnad, långsiktig planering och samverkan med statligforskning och livsmedelsindustri.Vi vill att staten som en del i samverkan kring ett programför utveckling av bionäringarna och livsmedelssektorn ocksåaktivt deltar i utvecklingen av en regional skånskorganisation för Gröna resurscentra.Ett centrum för miljövetenskaplig forskningMiljöproblemen i är stora. Trafikssystemen ochjordbruket är de enskilt största föroreningskällorna.Kväveutsläppen förstör luft och vatten. De inhemskaluftföroreningarna är, tillsammans med det sura nedfalletfrån kontinenten, ett hot mot framför allt skogsmarkerna.Havsbottnarna dör i , och Kattegatt.Men miljöproblemen är inte bara ett hot, de är också enmöjlighet. Miljöarbete och miljöteknologi ärframtidsbranscher. Kunskaperna inom avfallshantering ochåtervinning växer snabbt.Vi vill att ett miljövetenskapligt, tvärvetenskapligtforskningscentrum skapas vid . Viktigaforskningsområden är miljöpedagogik, miljövänligaenergisystem och odlingsmetoder, avfallshantering ochkretsloppssystem, nya metoder för vattenrening etc. Vi fästerstor vikt vid tvärvetenskapligheten och vid att ett samarbeteutvecklas med ochLantbrukshögskolan. Ett sådant miljövetenskapligt centrumskulle också kunna bli ett för energi- ochmiljöteknik.Det ligger i och Östersjölandskapens intresse attutveckla effektivare, miljövänligare energisystem, i t.ex.Polen och . Det är också av stort intresse attytterligare resurser tillförs programmet för att renaÖstersjön.Etablering av miljövärnskår i KristianstadVi upprepar vårt tidigare förslag om etablering av civilmiljövärnskår i . Förslaget har sitt ursprung i enFN-studie inför där det rekommenderasetablering av internationella miljöräddningstrupper, somskall stå till förfogande när ett land begär hjälp vidmiljökatastrofer och nödlägen.Vi kan konstatera att det finns en mycket bred uppslutningbakom tanken att använda erfarenheter från det militäraområdet -- teknik, forskning, kunskap, organisation ochproduktion -- för miljösatsningar. Arbetsuppgifterna för ettmiljövärn är många och stora, både i ochinternationellt. Från svensk sida har vi ställt oss positiva tillFN-förslaget om en miljövärnstrupp.I har förts diskussionerom upprättandet av en miljövärnskår genom utnyttjande avde resurser som friställs vid nedläggning av militära förband.I samarbete med högskolan finns nu ett konkretutbildningsprogram som kan bedrivas i direkt anslutning tillden kommande miljövärnskåren.För att fullt ut realisera tanken om en miljövärnskår krävsdet statlig medverkan på olika sätt. Det är därför positivt attförsvarsministern tillsatt en utredning om hur bl.a.behovet av miljöskyddsinriktade internationellakatastrofinsatser skall tillgodoses (Utredning om civilainsatser för internationell katastrof- och flyktinghjälp).Vi finner det lämpligt att utredningen sker i närasamverkan med om en miljövärnskår.Gränskontrollen måste fungeraNärheten till den europeiska kontinenten är i allt väsentligten fördel för . Men i vissa avseenden innebär dettaockså en ökad utsatthet. Det gäller exempelvisnarkotikasmuggling och annan internationell kriminalitet.En stor del av narkotikan till förs in via skånskahamnar.Det innebär både att narkotikamissbruk och kriminalitetriskerar att växa i de berörda städerna och att narkotika försvidare in i om inte gränskontrollen ochnarkotikabekämpningen kan bedrivas effektivt.EU-medlemskapet och det faktum att viktiga delar avtullens tidigare uppgifter därmed försvinner motiverarsjälvklart rationaliseringar inom verksamheten. Mensamtidigt har det från regeringen slagits fast att narkotika-och brottsbekämpning överhuvudtaget inte får bli lidandegenom att gränskontrollen vid inre gräns i EU i väsentligadelar monteras ned.Tullens och polisens resurser för bekämpning av narkotikaoch annan smuggling och kriminalitet måste bibehållas påen tillräcklig nivå.Skåne skall försvarasEuropas säkerhetspolitiska karta har radikalt förändrats desenaste åren. pågår krig ochkonflikter runt om i det forna . Det är underöverblickbar framtid otroligt att skulle dras in i enstormaktskonflikt eller utsättas för en militär invasion.Däremot utsätts vi fortfarande för gränskränkningar. Dettagäller i synnerhet skånskt vatten och skånskt luftrum.Skåne är en av folkrikaste regioner och har storbetydelse för landets totalförsvar. Detta kräver att detmilitära försvaret snabbt skall kunna vara på plats. Antaletinfallsportar, angreppspunkter, är betydande. Den öppnakusten och folkrättsliga ställning kräver närvaro avmarina förband. för landet viktiga infrastruktur--hamnar, flygfält, vägnät och järnvägar--ligger i företrädesvis öppen terräng, och detta kräver ett välavvägt försvar med en stor andel insattsberett luftförsvar.De värnpliktiga som behövs för försvar bör ävenframöver främst utbildas inom regionen. Så många bor iSkåne att andelen värnpliktiga som tas ut till utbildning ärlägre här än någon annan stans i landet. Det är därför interimligt att skicka skåningar på värnpliktsutbildning utanförregionen. Det skulle dessutom resultera i högre kostnaderoch sämre beredskap.Om hot om krig i upplevs som mindresannolikt, så växer istället medvetenheten om vårt modernasamhälles sårbarhet. har en avgörande betydelse förSveriges försörjning. Avbrott i eldrift och vattenförsörjning,allvarliga föroreningar av luft, vatten och jordbruksmark tillföljd av miljökatastrofer i omgivande områden skulle om deinträffade få stora konsekvenser för Sverigeslivsmedelsförsörjning. För att klara dessa nya hot krävs ettsamordnat och väl utbildat totalförsvar. bör betraktassom ett område av mycket stor vikt itotalförsvarssammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att framlägga förslag omen direktvald Skånefullmäktigeförsamling med egenbeskattningsrätt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda en sammanslagning avförsäkringskassorna i M och L län,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att prioritera interregionaltsamarbete i ,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av kompetenshöjandeåtgärder och fortsatt arbetslivsutveckling,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett framtidsprogram förlivsmedelssektorn,36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om centralt stöd till ,47. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildnings- ochforskningsresurser i ,58. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationssystemen iSkåne,49. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av Miljödelegationeni västra arbete,310. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gränskontroll och resurser förbekämpning av narkotika.6