mot · GI02Fi313 · 1995-01-25 00:00:00 — Svenska för invandrareDe utvärderingar av svenskundervisningen för invandraresom gjordes dels av revisorer,dels av , visade på anmärkningsvärtdåliga resultat. Sfi-undervisningen gav otillräckligakunskaper för arbete eller fortsatta studier. Den statligastyrningen och uppföljningen fungerade inte.Från har vissa förändringar av reglerna försfi genomförts. Läroplanen har upphört att gälla, betyg ochcentralt fastställda prov har införts. Regeringen har fastställten kursplan och ett riktvärde för undervisningens omfattningi tid.Vänsterpartiet anser att de mål som eleven enligtkursplanen skall ha uppnått efter genomgången kurs är förlågt satta. Den nivå som anges i kursplanen kan ha varittillräcklig för att möjliggöra ett inträde på arbetsmarknadenför . Då fanns det en betydande efterfrågan påarbetskraft hos tillverkningsindustrin samt service, disk etc.där man under en lågkonjunktur i första hand väljersvenskspråkiga.Arbetsmarknadens förändrade struktur har gjort att kravenpå svenskkunskaper ökat. Det är nödvändigt att kursplanenomarbetas så att den återspeglar dessa nya krav. I vissakommuner är målet med svenskundervisningen att elevenefter avslutad kurs skall klara sitt dagliga liv och kunna sökaenklare arbeten. Ett sådant mål innebär en utbildning tillunderordning och förtryck.Det räcker naturligtvis inte att införa nya mer ambitiösamål i kursplanen. Riktvärdet för undervisningens omfattningär . föreslog i motionen1993/94:Ub48 att riktvärdet borde bestämmas till 580timmar, men att en ytterligare förlängning av riktvärdestidentroligen skulle visa sig nödvändig. Vår bedömning är nu attriktvärdet för undervisningens omfattning bör sättas till 625timmar.Därför bör det statliga utjämningsbidraget till kommunerunder sjunde huvudtiteln, G 1, tillföras ytterligare . Av stor betydelseför undervisningsresultaten är också kompetensen i fråga ommetodik och pedagogiska metoder hos lärarna och tillgångenpå adekvata läromedel. Invandrare är ingen homogen grupp.Det borde därför finnas skilda kurser för akademiker ochanalfabeter, riktade kurser till t.ex. muslimska kvinnor, mor-och barnkurser etc.Riksdagen biföll ett socialdemokratisktmotionsyrkande om inrättande av ett särskiltmetodutvecklingscentrum för undervisning i svenska förinvandrare. Det är viktigt att detta riksdagsbeslut blirgenomfört.Modersmål/hemspråksundervisningNär hemspråksundervisning infördes i skolan, gjordes detmot bakgrund av en omfattande forskning både här i Sverigeoch i andra länder. Bland de forskningsrapporter som dåbeaktades var Hansegårds ''Tvåspråkighet ellerhalvspråkighet'' om och den finske forskarenSkutnab-Kangas forskningsrapporter från bl.a. dettvåspråkiga Kanada.Dessa forskningsrapporter står sig även och har följtsav andra, exempelvis vid Göteborgsuniversitet som visar att ett säkert grundlagt betydelsesystempå förstaspråket är en av förutsättningarna för tvåspråkighet.För barn inom barnomsorgen och låg- och mellanstadiethandlar modersmålsträningen/hemspråksundervisning ochstudiehandledning om att lägga grunden till språket ochtänkandet.Begreppsutveckling är en väsentlig sida av hela denintellektuella utvecklingen. Väl förankrade begrepp är avoerhörd betydelse för det abstrakta tänkandet och därmed föralla mer kognitivt krävande verksamheter. Hemspråket gerockså förutsättning för att erövra en dubbel kulturidentitet.Många av flyktingbarnen har traumatiska upplevelser bakomsig när de kommer till vilka leder till bristandekoncentration, ångest, försenade reaktioner m.m.Förutom det stöd dessa elever kan få genom sinhemspråkslärare krävs kompetent elevvårdspersonal somfått särskild utbildning i hur man möter dessa barn. För barnoch ungdomar på högstadiet och gymnasiet handlar det merom att skaffa sig en språkkompetens för arbete och vuxenliv.Barn till invandrarföräldrar har inte tillgång till föräldratid istörre utsträckning än vad svensktalande barn har.Dessutom behövs undervisning av utbildad personal för attbarnen skall tillägna sig ett grammatiskt riktigt läs- ochskrivspråk.Att tillvarata invandrarbarnens möjligheter att blitvåspråkiga kan förutom barnets rätt till sin kultur och sittspråk även motiveras med att det vid en återvandring ärviktigt att barnet har goda kunskaper i sitt modersmål. Därtillkommer att vi aktivt och medvetet bör tillvarata den resurssom det är för vårt land med tvåspråkighet.I alla andra situationer betonas vikten av tvåspråkighet.Svenska ungdomar läser svenska och engelska i 6 till9 år. Det svenska samhället borde i stället se all tvåspråkighetsom en investering framför allt med tanke på vårtmedlemskap i unionen. Likaså inom sjukvård,äldreomsorg och barnomsorg finns det ett stort behov avtvåspråkighet.Det finns inga som helst pedagogiska eller andragodtagbara skäl till begränsning av rätten tillhemspråksundervisning till som gjorts igrundskoleförordningen och gymnasieförordningen.Ingenting talar för att invandrarelever uppnår aktivtvåspråkighet på just sju år.Riksdagen bör därför uttala sig emot dennabegränsningsregel. Det statliga utjämningsbidraget tillkommunerna under sjunde huvudtiteln, G 1, bör därför tillföras ytterligare . Med hänvisning till det anförda hemställsatt under sjunde huvudtiteln, , anslår mer än vad regeringen föreslagiteller 57 .