mot · GI02Jo689 · 1995-01-25 00:00:00 — Ny samhällsstruktur för ekologisk uthållighet Regeringens skrivelse Miljön vårt gemensamma ansvar(1994/95:120) innehåller en intressant redovisning avinriktningen av det miljöpolitiska arbetet. Där markerasbehovet av arbete för en bättre miljö inom allasamhällssektorer och att detta arbete sker inom ramen för ensammanhållen politik. Utgångspunkten är att en godlivsmiljö är en del av välfärden. Den nya utmaningen är,framhålls det, att bygga det ekologiskt hållbara samhället.En utgångspunkt för regeringens allmänna politik för attsanera ekonomin och öka sysselsättningen är attåstadkomma en högre tillväxt. I ovannämnda skrivelse sägsatt ett miljöanpassat näringsliv har ökade förutsättningar förtillväxt och export. Någon närmare analys av hur dettasamband kan åstadkommas görs emellertid inte.Med de mått för tillväxten som alltjämt tillämpas imarknadsekonomierna är det dessvärre så att även aktivitetersom är starkt destruktiva för miljön kan bidra till en högreBNP och således räknas in i underlaget för en högre tillväxt.Det är t.ex. tillväxtfrämjande att öka trafikvolymen,energikonsumtionen och råvaruförbrukningen. Försöken atttillämpa beräkningar av s.k. grön BNP har inte fått någotgenomslag. Därmed kvarstår en allvarlig dualism mellan debåda strategierna ökad tillväxt för en bättre ekonomi ochbättre miljö för uthållig överlevnad.Filosofen skriver i en essä:Det blir alltmer tvivelaktigt, om den fysiska miljön, alltsånaturen, i längden tål den belastning, som växandeindustriell produktion och därav framkallad ökadkonsumtion av materiella nyttigheter utsätter den för.Belastningen på miljön har i sin tur följder på detpsykologiska och sociala planet. När man betänkerutsikterna för framtiden, frågar man sig därför, om enlivsform, som handskas med naturen på det sätt vi gör, ärbiologiskt lämplig för människan.Von ställer på ett inträngande sätt frågan omtillväxtens förenlighet med en uthållig livsmiljö. Hankonstaterar att en bearbetning av detta frågekomplex kräverett globalt samarbete, men tillfogar:Om viljan till samarbete inte livas av förhoppningar omökad konsumtion och tillväxt i det långa loppet utan tvärtommåste finna sig i en gradvis nedtrappning och omfördelningav välståndet i världen, så är det högst tvivelaktigt om ensådan vilja någonsin kan utkristalliseras.För att kunna utveckla en strategi för ett ekologisktuthålligt samhälle är det tvivelsutan nödvändigt att bemästrakonflikten mellan tillväxt och god livsmiljö. En förutsättningför att nå framgång med detta är, som vi ser det, att man kanbyta metod för mätning av tillväxten. Därför bör det arbetesom inleddes med utredningen om grön BNP nu föras vidare.Eftersom en förändrad värdering av den ekonomiskautvecklingen i denna riktning inte kan göras isolerad enbarti är det nödvändigt att regeringen nu utnyttjarmedlemskapet i EU för att i kretsen av dess medlemsländeråstadkomma i förändring i detta hänseende.Det framstår för oss som naturligt att denna problematikblir föremål för bearbetning i uppföljningen av och förberedelserna extrageneralförsamling. Regeringen bör tillse att så blir fallet.Byte av produktionsbasDet svenska samhället står inför den stora utmaningen attbyta produktionsbas. Det mesta av det vi gör med olja,kol eller naturgas som råvaror måste göras på något annatsätt . Allt talar för att den naturliga ersättaren ärbiomassa från olika former av biologisk produktion. Ensådan omläggning kommer att ta flera decennier. Denkommer att medföra många nya okända problem. Denutmanar starka ekonomiska intressen som är knutna tillnuvarande produktionsbas. Därför krävs det bred politisksamling, stor uthållighet och målmedvetenhet om det skallvara möjligt att åstadkomma denna genomgripandeomställning.Men omställningen är nödvändig. Ju förr vi inleder dettaarbete desto större möjligheter att lyckas. Utgångspunktenbör inte vara restriktioner och förbud. Utmaningen är attbygga nytt, åstadkomma nya lösningar, ge välfärden ettrikare innehåll med ökad trygghet och gemenskap. Denerbjuder en möjlighet att vara föregångare iindustrisamhället. På samma sätt som bostadsbyggandetunder decennier har varit en motor för att upprätthålla fullsysselsättning och utveckla välfärden kan denna nya''byggnadsuppgift'' bli den drivkraft som löser inte baramiljöproblem utan också arbetslöshetskrisen.De viktigaste inslagen i denna samhällsordning är attersätta energiproduktionen från tolv kärnkraftreaktorer,anpassa bebyggelsen till en väsentligt lägreenergianvändning, utveckla nya drivmedel och ny teknik förlandsvägstrafiken, lösa problemen med de växandesopbergen, skydda sjöar och vattendrag mot övergödning(vilket kan kräva ny teknik i reningsverk ochavloppssystem)och inordna odlingsverksamheten i ettnaturligt kretslopp.Dessa gigantiska uppgifter kräver långsiktighet ochhelhetssyn. De är inte möjliga att åstadkomma utan enmålmedveten politisk styrning. Marknadskrafterna sökersnabb avkastning och kommer därför aldrig på egen hand attlösa dessa uppgifter. De kan inte heller lösas av tillfälligapolitiska majoriteter. Enda möjligheten ligger i ett nyttsamhällskontrakt med bredast möjliga förankring där enlångsiktig strategi läggs fast med en tydlig målsättning.En annan grundläggande förutsättning är att omställningenkan ske under solidariska villkor. De uppoffringar som kanbli nödvändiga måste bäras gemensamt, liksom frukterna avvåra framgångar skall betraktas som gemensamma tillgångaroch fördelas solidariskt.För att inleda en utveckling i den riktning vi tecknat härbör regeringen tillkalla en kommission med bredparlamentarisk förankring och med representation förmiljöorganisationer, näringsliv, arbetstagarorganisationeroch forskare med uppgift att utveckla en uthållig strategi somgör det möjligt att genomföra den omställning och byte avproduktionsbas som krävs för ett ekologiskt uthålligtsamhälle.Regeringen anmäler i ovannämnda skrivelse att den avseratt upprätta en svensk nationalkommittémed deltagande från en bred krets av det svenska samhälletför att följa upp det internationella arbetet efter och förbereda extra generalförsamling.Vi utgår ifrån att denna kommitté får den bredd i fråga omsammansättning som vi föreslagit för nyssnämndakommission. Vi vill också föreslå att dess mandat vidgas såatt det inte bara avser det ''internationella arbetet efter '' utan också ges de uppgifter som vi översiktligtskissat för att åstadkomma ett samhällskontrakt kring arbetetför ett ekologiskt uthålligt samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utarbetande av nya metoder föratt mäta tillväxten i ekonomin,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samverkan med EU-länderna imiljöarbetet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppgifter och sammansättning avden svenska nationalkommitté som regeringen avser atttillkalla .