mot · GI02A465 · 1995-01-25 00:00:00 — efterkrigshistoria är en blandad läsning,djupgående strukturförändringar och flyttlass, jämsides medomfattande regional- och arbetsmarknadspolitiskasatsningar. Vi tillhör de mest förändrade regionerna i landet.Vi lever alltjämt i en stark brytningstid. Kampen mellan gammalt och nytt är intensiv. Ny teknikoch nya kunskaper skapar ständigt nya möjligheter inommånga områden. Den ökande kunskapstillväxten och dessbetydelse för länets utveckling blir allt tydligare.En annan viktig trend är internationaliseringen.Omvärlden blir mer intresserad av oss och vi blir merintresserade av andra.En grundförutsättning, som ständigt ökar i aktualitet, föratt människor, regioner eller länder skall utvecklas positivtär därför en god omvärldsorientering, en stor grad avöppenhet och förmåga att kommunicera med omgivningen.Inte minst har detta faktum en avgörande betydelse för denekonomiska utvecklingen, i synnerhet som vi kanräkna med att det framför allt är i de mindre företagen somtillväxten kommer att ske. De mindre företagen är ju, i långthögre utsträckning än de globala koncernerna, beroende avden lokala miljön och det lokala eller regionala samhälletssätt att fungera. De lokala förutsättningarna blir därför ocksåallt viktigare för näringslivets förmåga att konkurrera äveninternationellt.I en region som ligger långt bort från de storametropolerna, med få invånare och till stor del glesbefolkningsstruktur är givetvis risken för isolering större. Ihögre grad krävs därför satsningar på en god kommunikationför såväl information, personer och gods, liksom en aktivomvärldsbevakning.Bättre regional samordning kommer att bli enöverlevnadsfråga när resurserna krymper och konkurrensenregioner emellan blir hårdare. På den lokala nivån skullesamarbetet mellan kommunerna kunna utvecklas exempelvisinom områden som vård och omsorg, kultur, utbildning,företagsetablering och genom att i samförståndmarknadsföra olika turismprofiler. I ett strategiskt,länsövergripande, perspektiv gäller det att skapa enighetkring utveckling av olika nischer.Viktigt för hela länet är att det finns starka stödjepunkter --ett eller flera regioncentra. Länets kustcentra kan stärkasytterligare genom ett intensifierat samarbete ifyrkantskommunerna.En ökande polarisering hotar samhället påmånga olika områden. Ett bra resursutnyttjande kommer inteatt kunna uppnås om konflikter och revirstrider mellankommuner och olika sektorer tar överhanden. Ingen ensamkommun kan av egen kraft klara sina åtaganden gentemotmedborgarna med bibehållen kvalitet och service.Naturen hör till en av främsta tillgångar.Länets rika naturresurser, i form av malm, skog ochvattenkraft, utgör basen för större delen av Norrbottensindustri. Trots att sysselsättningen minskar i basindustrierna,är deras ekonomiska betydelse fortfarande mycket stor ochde fungerar också som en viktig marknad, inte minst för denframväxande verkstadsindustrin. Basindustrin är dessutommycket betydelsefull som motor i utvecklingen påhögteknologiområdet.När efterfrågan på arbetskraft dämpades i hela Sverigeunder klarade sig förhållandevis bratack vare en fortsatt stark expansion inom offentlig service.Det överhettade märktes även i , meninte lika tydligt. Det allmänna sysselsättningsraset underförsta fick däremot samma dimensionerhos oss som i andra län.Arbetslöshetsstatistiken är ingen smickrande läsning föross i . Bland mest arbetslöshetsdrabbadeområden finns alltför många Norrbottenskommuner med.Om vi blickar framåt är risken stor att vi får leva med denhöga arbetslösheten. Speciellt oroande är att mångaungdomar måste börja vuxenlivet som arbetslösa.Utflyttningen av unga människor är ett allvarligt problemför flera inlandskommuner i . Och det är framförallt de unga kvinnorna som lämnar bygden. Under störredelen av har fler kvinnor flyttat från äntill länet. finns det drygt 3 500 färre kvinnor än män ilänet.Vare sig vi vill det eller inte, så går vi mer och mer in i ettsamhälle där sysselsättningen i de traditionellabasnäringarna minskar. Tillväxten inom den offentligasektorn är bruten och sysselsättningen minskar -- åtminstonepå kort sikt. Vi har ett svårt budgetunderskott som kommeratt påverka hela och särskilt under restenav . Den uppenbara hotbilden är att det blir mindrepengar att omfördela inom landet, svag tillväxt och fåreformer.Det slår hårt mot ett län som vårt. Vi måste mer än andrasatsa målmedvetet på att själva utveckla ersättningsjobb iandra branscher. Det nya kunskaps- ochinformationssamhället som kommer allt starkare kräver nyakunskaper, en väl utvecklad känsla för vad marknaden vill haoch en stor förmåga till flexibilitet. Utbildning blir ett viktigtframtida konkurrensmedel.Den offentliga sektorns dominans och länets storaberoende av staten och centralt fattade beslut är, med hänsyntill dagens situation, ett betydande problem.Norrbotten är mer beroende av en utjämnandestatlig budgetpolitik än riket i genomsnitt. Både inomsamhällssektorn och inom andra reglerade marknader sker dramatiska förändringar som riskerar attförlora mer på än andra delar av landet. Nedskärningar inomoffentlig sektor drabbar hårt eftersom en relativtstor andel av befolkningen är sysselsatt inom dennasektor. De avregleringar av nationella infrastrukturer sompågår kan medföra ytterligare konkurrensnackdelar förNorrbotten om marknadskrafterna tillåts ge utslag i form avskillnader i pris och servicenivå över landet.Dessa hot belyser vikten av att länet förmår påverkacentrala beslut. Det är viktigt att företag och offentligaorganisationer har ett arbetssätt som gör dem rustade att påett tidigt stadium inse effekterna av kommandeutredningsförslag och riksdagsbeslut.Statens dominerande ställning också som ägare avindustri, har historiskt gett ökade möjligheter till långsiktigthandlande. Å andra sidan har industrins vinsterhuvudsakligen ackumulerats som nationell egendom ochdärmed inte på samma sätt bidragit till en naturlig, merregionalt förankrad, riskkapitalmarknad.I saknas en fungerande riskkapitalförsörjningtill små och medelstora företag. Staten måste ta på sig ettövergripande ansvar för detta. Marknaden erbjuder få elleringa lösningar på hur de norrbottniska småföretagen skallförses med kapitalförsörjning.Det regionala utvecklingsbolaget ochNorrlandsfonden måste i samverkan ges ökad frihet ochmöjligheter att arbeta med olika finansieringsformer ochkonsultinsatser.InfrastrukturVäl fungerande kommunikationer är av avgörandebetydelse för ekonomisk utveckling, sysselsättning och godlivskvalitet. I län med långa avstånd och gles bebyggelse ärdetta förhållande särskilt framträdande. Därför krävssärskilda insatser i ett län som för att tillgodosebehoven av snabba, säkra och billiga kommunikationer.Våra vägar och järnvägar måste förstärkas, så attbasnäringarnas behov av tunga transporter kan tillgodoses.Detta gäller inte minst för skogsindustrin där färskhetskravetgör att träden avverkas först när råvaran behövs och då kanlånga tjälavstängningsperioder skapa stora problem.Norrbottens möjligheter att erbjuda snabba och effektivagods- och persontransporter på järnväg måste bli bättre.Likaså är det viktigt att de regionalpolitiskt betydelsefullaflyglinjerna kan värnas nu efter avregleringen.Post- och teleservicen måste vara likvärdig i hela landet,så även i . Kostnaden för utnyttjande av servicenskall inte bero på var i landet man bor.Den informationstekniska revolutionenDet är viktigt att den strategiska fördelningen mellandagens investeringar, i vägar och järnvägar å ena sidan ochtelekommunikationer och informationsteknologi å andrasidan, är anpassad till framtidens behov.Vi står förmodligen bara på tröskeln till det s.k.informationssamhället. Den nästan explosionsartadeutveckling som äger rum på detta område är en enorm kraftsom på ett avgörande sätt förändrar såväl vårt arbete som vårfritid. I allt fler verksamheter processar vi information istället för fysiska flöden, oaktat om vi arbetar på ett stålverk,mejeri eller en skatteförvaltning. Tekniken har på ett tidigareoanat sätt ökat tillgängligheten, förmågan att söka ochkostnaderna för att producera och distribuera information. ökad utsträckning blir informationen allmänt tillgängligoch allt mindre exklusiv. utgör geografin i alltmindre utstäckning en begränsning, eftersom möjligheternaatt kommunicera blir lika stora oaktat var man än befinnersig. Allt fler människor blir därmed också mindre fysisktbundna till sina arbetsplatser. Lokaliseringar avverksamheter kan i högre grad styras av människors val avboende.Tekniken gör det också möjligt att, på ett helt annat sätt äntidigare, arbeta nätverksorienterat. Organisationer blirdärmed också svårare att styra, åtminstone genom entraditionell hierarkisk ordning. Ingen kan dock förutsekonsekvenserna i alla stycken när det gäller vadinformationsteknikrevolutionen för med sig. Med säkerhetkan vi dock påstå att konsekvenserna är omfattande och attutvecklingen går mycket snabbt.Utvecklingen på informationsteknologiområdet gynnargivetvis de områden som tidigare haft avståndsnackdelar.Utvecklingen ger också upphov till en mängd nya näringar,som inte är lika bundna till gamla strukturer i sin lokaliseringsom t.ex. många industriföretag är. Eftersom teknikentill största delen är allmänt tillgänglig kommer de regionersom har en effektiv kunskapsspridning och väl utbyggdinfrastruktur på IT-området att få en konkurrensfördel.KunskapÖkade skillnader mellan anpassade och icke anpassade tillkunskapssamhället kan skapa ett nytt klassamhälle därkunskap blir avgörande istället för kapital. En växande klyftamellan kust- och inland kan också befaras om kustregioneni fortsättningen klarar sig bättre ekonomiskt än inlandet. Omstrukturomvandlingen går från nuvarandeindustrisammansättning till en mer kunskapsintensivinriktning kan matchningsproblem uppstå mellanarbetskraftens kompetensprofil och arbetsmarknadensbehov.Länet har en ung och förhållandevis välutbildadbefolkning, även om utbildningsnivån i vissa delar av läneteller inom speciella näringar är ett problem. Många företagkan också vittna om den fördel som det innebär att etablerasig i , när det gäller tillgången på välutbildadarbetskraft och människor som engagerar sig i företaget.Norrbotten står, i förhållande till många andra delar avSverige, väl utrustat på utbildningsområdet. I 11 av länets 14kommuner bedrivs gymnasieutbildning, vilket är enhuvudorsak till en hög övergångsfrekvens från grund- tillgymnasieskola. Likaså finns betydande resurser förvuxenutbildning och ett stort engagemang i studieförbunden.Eftersom utbildningsnivån generellt måste fortsätta atthöjas i är högskolorna mycket viktiga för länetsutveckling. Även ur andra synpunkter är högskolorna viktigautvecklingsmotorer med sina forskningsresurser ochinternationella kontakter. Eventuella hot mot dem är därförstrategiskt viktiga att undanröja. Ett sådant hot skulle kunnauppstå om inte högskolorna kan hävda sig i den ökandekonkurrensen och blir kända för att bedriva utbildningar ochforskning av högsta kvalitet. drar redan idagsläget in mindre forskningsresurser än tekniskahögskolor i allmänhet.Länets högskolor ger oss möjligheter attdels höja förädlingsvärdet inom den råvarubaseradeindustrin, dels hitta nya näringar. Inte minst bör tekniskahögskolans kompetens på informationsteknologiområdetnämnas, som tillsammans med en rad företag i länet, utgörett mycket strategiskt utvecklingsområde med högtillväxtpotential . Detta skulle också kunna bliNorrbottens ''tekniska profil'' där länets geografiska lägeinte utgör, som i många andra fall, någon lägesnackdel. Storasamverkansmöjligheter bör också finnas med deverksamheter som finns i Kiruna.Ytterligare områden, där det inom länet finns ett strategisktkunnande, är t.ex. metallurgi, plastkompositer, energiteknik,rymd och geografiska informationssystem m.m.För att bibehålla hög kvalitet och slå vakt om våra högreutbildningar på olika områden är utvecklingen av samarbeteoch ''korsbefruktning'' nödvändig både högskolornaemellan och mellan högskola och näringsliv. Högskolan iLuleå bör fortsätta att utvecklas mot ett komplett universitet.Med hjälp av modern teknik underlättas distansutbildningoch spridningen av olika utbildningar i länet.Behovet av mjuk infrastruktur ökar i takt med attkunskaps- och tjänstesamhället ställer allt större krav påbefolkningens, humankapitalets, kunskap och kompetens.Nya arbetstillfällen i länet måste till stor del skapas av nyasmåföretag. Detta ställer bl.a. stora krav på människorsförmåga till kreativitet och innovationsförmåga.RegionalpolitikMen, vi kan inte bortse från det faktum att vi är merberoende av staten och den offentliga sektorn än andra delarav landet. Därmed är vi också mycket känsliga förförändringar inom den delen av ekonomin. Det finns fleratecken på att vi nu går in i en period av mycket stora, för attinte säga dramatiska, förändringar av den offentligaekonomin som leder till att skillnaderna mellan regionerriskerar att öka.Den kommunala skatteutjämningen innebär enomfördelning av resurser i landet. En rättvis kommunalskatteutjämning är av avgörande betydelse för möjligheternaatt kunna ge en någorlunda likvärdig service i hela landet.Den glesa befolkningen, de långa avstånden, den snedaåldersfördelningen, näringslivets struktur och den lågaskattekraften skapar särskilda förutsättningar ochsvårigheter för skogslänskommunerna när det gäller attupprätthålla en godtagbar servicenivå.Regionalpolitiken skall styras av tre övergripande mål:tillväxt, rättvisa och valfrihet. Den skall främja tillväxtgenom att ta vara på befintliga resurser och bygga vidare pånaturliga förutsättningar för produktion.Inom det regionalpolitiska området innebär medlemskapeti EU en förändrad situation. kommer att få ettåterflöde från på ca 2,4 miljarder kronorper år. Medlemskapet i EU och tillgången till de s.k.strukturfonderna kräver även att den nationellaregionalpolitiken styrs till de områden som har den verkligtlångsiktigt svåraste situationen.Det får inte bli så att norrbottningarna känner att de baraär med och betalar medlemskapet men inte kan få möjlighettill den regionala utvecklingen som vi alla vill ha.Vi i är naturligtvis beredda att ta vårt ansvarför ekonomi och utveckling. Vi inser också att vårframtid i betydligt högre grad än tidigare kommer att beropå vår egen förmåga att göra något.Men, det finns en smärtgräns som inte kan underskridas.För att hela skall kunna leva och fungera måste helanationen ställa upp på en politik som tar tillvaratillväxtmöjligheterna i hela landet. Under allaomständigheter är det viktigt att befolkningen i får sämre förutsättningar än andra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att geserforderliga förutsättningar för regional utveckling.