ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Bo206 · 1995-01-25 00:00:00 — Enkel och billigMånga ungdomar har svårt att hitta en bostad som dehar råd med. Bostadsbyggandet har varit alltför inriktat påfördyrande standardnormer, vilket, parat med en allmänkostnadsfördyring, medfört onödigt höga hyror. En enkelbostad av ''rena'' material, öppningsbara fönster, kokvrå,med snåldusch, snåltoa/resp torrtoa, alternativauppvärmningsmöjligheter, källsortering och medkomposteringsmöjligheter behöver inte vara stor och dyr.Att få lov att ta ansvarDet är ett stort behov av just 1:or med kokvrå. Att flyttahemifrån är en viktig del av att bli vuxen och självständig --att lära sig ta ansvar. Det måste därför finnas bättremöjligheter för dem som inte har ett sparat kapital ellerföräldrar som kan stå för kostnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att stimulansåtgärder bör tillskapas iavsikt att öka ombyggandet till och nybyggandet av mindre,enkla och billiga bostäder, för att i första hand nyttjas avungdomar.
mot · GI02Bo207 · 1995-01-25 00:00:00 — I bestämmelserna för bostadsbidrag föreskrivs att den sombor och är folkbokförd i kan få bostadsbidrag.Dessa regler är mindre lyckade i den praktiskahanteringen. Det borde vara ett uttalat krav att sökanden skallvara folkbokförd på den bostad som han söker bidrag för.I den praktiska hanteringen har , medutgångspunkt från att sökanden normalt skall anses bosatt iden bostad där han är folkbokförd, ställt krav på attfolkbokföringen skall vara ''rätt'', dvs. stämma överens medden bostad han söker bidrag för. Med nuvarande skrivning ilagen om bostadsbidrag kan det vara svårt att hålla fast viden sådan tillämpning.Det skulle bli tydligare om man kopplar bostadsbidragettill den bostad man är folkbokförd på och att det endast ispeciella fall skall kunna göras en annan bedömning. Det ärsärskilt viktigt med tanke på den osäkerhet kring boende ochfamiljesituation som ändå kan förekomma och som kan ledatill misstankar om ''fusk''. Det är inte alldeles ovanligt medbox-adresser och andra adresser som är svåra att knyta tillnågot boende.Enligt specialmotivering till förslaget till lag ombostadsbidrag (prop. 1992/93:174) skall en personfolkbokföras på den fastighet eller i den territoriellaförsamling där han är att anse som bosatt. Med utgångspunktfrån folkbokföringslagens bestämmelser lämnas bidrag förkostnader för den bostad där bidragssökanden är bosatt.Härav följer att bidragssökanden kan medges bidrag endastför en bostad. Detta är normalt samma bostad som den därden bidragsberättigade är folkbokförd. Genom paragrafensutformning krävs inte att en bidragssökande skall varafolkbokförd på den fastighet där han eller hon är bosatt.Avsteg kan alltså i vissa fall göras frånfolkbokföringsreglerna. Speciella fall kan nämligen inträffanär det råder oklarhet om sökandens rätta folkbokföringsorteller att godtagbara skäl finns för att en flyttningsanmälaninte har gjorts. Enligt folkbokföringslagen finns möjlighet attmedge kvarskrivning på den gamla folkbokföringsorten omnågon blivit utsatt för allvarlig eller upprepad brottslighet.Samma syfte kan uppnås om reglerna för bostadsbidragutformas på samma sätt som reglerna för familjebidrag tillvärnpliktiga, där det i familjebidragsförordningen(1991:1492) framgår av 10§ att folkbokföring utgör ett grundvillkor för bostadsbidragoch endast om det finns särskilda skäl kan bostadsbidraglämnas för en annan bostad än den där den tjänstepliktige ärfolkbokförd. Den praktiska handläggningen blir enklare attöverblicka med tydliga och enhetliga utgångspunkter ochförsäkringskassan har inte kunnat se någon nackdel medfamiljebidragsförordningens villkor om krav påfolkbokföring. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring ilagen (1993:737) om bostadsbidrag så att bostadsbidragendast om det finns särskilda skäl skall kunna utgå för enannan bostad än den där sökanden är folkbokförd.
mot · GI02Bo208 · 1995-01-25 00:00:00 — De ekonomiska svängningarna på bostadsmarknaden harunder senare år varit snabba och för många människor inyproducerade lägenheter betytt kraftigt ökadebostadskostnader.En upplåtelseform som drabbats hårt är bostadsrätten,eftersom varje förening har en sluten ekonomiskredovisning.En hel del bostadsrättshavare i nya lägenheter lever i stororo för sin bostad. Ska vi klara av att betala månadsavgiften?Ska vi i annat fall klara av att sälja lägenheten? Ska vi ocksåförlora våra insatta pengar genom att föreningen tvingas ikonkurs?Enligt vår mening är nuvarande förhållandenotillfredsställande och skapar oro och oklarheter. Bostadsrättsföreningar som byggts underogynnsamma omständigheter, men enligt gällande regler, harockså drabbats av extra kostnader genom snabbareupptrappning av den garanterade räntan än vad som kundeförutses när bostadsrätten uppläts. Realistiskaförutsättningar måste skapas för att omfördela lånekostnaderöver tiden. Vidare behövs enligt vår uppfattning också aktivastatliga insatser för att kunna omförhandla både lånevillkoroch belåningen i sig; i vissa fall handlar det om ekonomiskrekonstruktion av föreningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännabehovet av stöd till vissa bostadsrättsföreningar.
mot · GI02Bo209 · 1995-01-25 00:00:00 — och samarbetar iett projekt för att motverka arbetslösheten bland utförsäkradebyggnadsarbetare.En del av projektet är att bygga till och förändra i f.d.Ostindiska kompaniets byggnad i för attförverkliga planerna på ett stadsmuseum. Byggnadenuppfördes --1760 som magasinshus med en mindre delsom kontorsdel.Denna del av projektet kräver extra anslagsmedel, som tillstörsta delen kan utgå i form av stödåtgärder för att motverkaarbetslösheten inom den hårt drabbade byggbranschen.Riksantikvarieämbetet och har på ettuppskattande sätt uppmuntrat och uttalat sitt stöd förprojektet.Kulturrådet vill betona att projektet är av stortkulturpolitiskt värde för och attytterligare samhälleligt stöd krävs för förverkligandet avprojektet.I budgetpropositionen framhålls betydelsen av att vårtkulturarv förs vidare till nya generationer. Vidare uttalas attmedel som avsatts för museernas föremålssamlingar också''skall kunna användas för andra angelägnasysselsättningsinsatser m.m. inom kultur- ochkulturmiljöområdet''.När det gäller stöd till icke-statliga kulturlokalerpoängterar regeringen att de som avsatts beräknas geupphov till drygt 400 årsverken inom byggsektorn.Ur arbetsmarknadssynpunkt utgör detta projekt ett mycketvärdefullt tillskott till behovet av sysselsättningsprojekt förden hårt drabbade byggnadssektorn i Västsverige.Regeringen och har gjort stora satsningarpå infrastruktur i landet i form av vägar, broar och järnvägarvilket är värdefullt. Det är dock viktigt att även prioriterarena byggnadssatsningar, eftersom dessa på ett effektivt sättskapar sysselsättning åt bredare grupper inombyggnadsarbetarkåren.Ombyggnaden av kommer, till skillnadfrån ett brobygge, att sysselsätta även finsnickare, målare,plattsättare, elektriker och plåtslagare. Projektet ligger väl ilinje med det stöd som kan utgå för underhåll ochreparation av vissa kommunala byggnader. Projektet ärkostnadsberäknat till totalt , vilket innebär en vissnedbantning från de ursprungliga planerna.Projektet är indelat i 5 olika etapper, varav etapperna 1--3är igångsatta. Totalt uppgår dessa etapper till . Statensstöd har uppgått till som erhållits viaBoverket.Den kommunala finansieringen av återstoden av deigångsatta etapperna uppgår till 39 mkr.Arbetet för att klara finansieringen av etapperna 4 och 5pågår . För att kunna genomföra projektet i enbesvärlig arbetsmarknadssituation är ett statligt stöd mycketangeläget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ytterligare statliga investeringsinsatseravseende i .
mot · GI02Bo212 · 1995-01-25 00:00:00 — Företagen erhåller föreskrifter frånArbetarskyddsstyrelsen om riskförebyggande åtgärder. Detvill säga att företagen är skyldiga att ta reda på vad och vilkaarbetsplatser eller -- moment som kan innebära risk för enolycka eller tillbud. Dessa risker skall sedan åtgärdas.Människor med symtombild på elöverkänslighet har haftsvårt att göra sina röster hörda och att få hjälp. Deelöverkänsliga personer som åter är i arbete och klararav tillvaron i samhället har fått hjälp med elsanering avarbetsplatser och sin hemmiljö av arbetsgivare, kommuneroch anhöriga. ''Välviljan'' hos kommuner och arbetsgivare, personenssociala status i samhället, och var man bor i har oftavarit av avgörande betydelse om vederbörande fått hjälp ellerinte. De personer som inte fått någon hjälp är oftast tvingadetill sjukskrivning, eftersom de inte kan vistas i den befintligaelmiljön.Att vara sjuk och svag, att tvingas bo i husvagn och att intekunna tala i telefon är verklighet för många elallergiker. Ivärsta fall ställer ingen inom kommunen, vårdcentralen,, , ellerfastighetskontoret upp. Ofta bemöts den elöverkänsligapersonen med orden ''det är inte vetenskapligt bevisat'', mendär elsanering genomförts, av personer med tillräckligkunskap på området, har den givit mycket bra resultat.Socialstyrelsen har genom ett yttrande samt ettregeringsbeslut gett iuppdrag att gå ut med rekommendationer till kommunernaatt inte bevilja bostadsanpassningsbidrag till elöverkänsligapersoner ''för det är ej vetenskapligt bevisat''.Att forskningen ännu inte har svar på frågorna kringelöverkänslighet fritar inte samhället från ansvar att redan nuhjälpa dem som drabbats. Det behövs bl.a. kartläggning avom elallergi kan klassificeras efter symtombild ochkänslighet. Dokumentation och analyser av erfarenheter''ute på fältet'' bör tas tillvara vad gäller elsanering, såvälhemma hos drabbade, på arbetsplatser, som av fordon, ochav apparater etc. Hudanalyser bör göras efter elexponeringmed den metodik som utvecklats vid enheten förExperimentell Dermatologi vid . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om elöverkänslighet.
mot · GI02Bo214 · 1995-01-25 00:00:00 — Under den senaste mandatperioden genomfördesomfattande förändringar av bostadspolitiken. Det finns fogför att tala om ett bostadspolitiskt systemskifte. Samtidigtförsämrades det allmänna ekonomiska läget på ett sätt somleder tankarna till depressionsåren på 1920-talet.Förändringarna i bostadspolitiken har drabbat allaupplåtelseformer, inte minst småskalig privathyresförvaltning. Tydligast syns förändringarna ibostadsrättsföreningar producerade . Här finns inga möjligheter att utjämnakostnadsökningarna över ett större bestånd.Dessa nya bostadsrättsföreningar har tvingats accepterabåde ordinarie minskningar av räntebidragen och mycketkännbara extra indragningar. Till detta kommer attkreditinstituten avsevärt ökat sina räntemarginaler.Därutöver börjar också fastighetsskatt utgå inom denärmaste åren. De sammanlagda effekterna av dessaförändringar är synnerligen stora. Smärtgränsen äröverskriden för stora grupper av boende i dessa föreningar.Boverket har i sin senaste anslagsframställan givit enmycket dyster prognos för de berördabostadsrättsföreningarna. Gällande långsiktiga villkor försubventioner och beskattning är inte förenliga med förväntadutveckling av betalningsförmågan. Korrigeringar iregelsystemen är ofrånkomliga om en omfattande våg avkonkurser skall kunna undvikas.Regeringen har aviserat att en parlamentarisk utredningtillsätts . Det får förutsättas att den bl.a. får studeraproblemen för de här nämnda bostadsrättsföreningarna.Detta initiativ att söka brett stöd för en reformering avbostadspolitiken är värt allt stöd. Tillkomsten av dennautredning får inte betyda att det arbete som kreditinstitutenpåbörjat för att stabilisera ekonomin i bostadsföretag i krisavstannar. Följden av ett sådant dröjsmål riskerar att bli attbostadsrättsföreningar med problem successivt hamnar i enolöslig akut situation.Det är mot denna bakgrund angeläget att regeringen sökerfinna tillfälliga stödformer för att undvika att de mest akutafallen hamnar i obeståndssituationer innan utredningenhunnit slutföras och ge resultat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillfälliga lösningar för krisdrabbadebostadsrättsföreningar.
mot · GI02Bo219 · 1995-01-25 00:00:00 — Hyran spelar en stor roll i den enskildes budget. Förbarnfamiljer med låga inkomster är bostadsbidragen enviktig förutsättning för att de ska ha möjlighet att efterfrågaen god bostad.Många familjer har sett det som en trygghet att kommaöverens med sin hyresvärd om att bostadsbidraget går direkttill hyresvärden som del i en hyreskostnad man under allaförhållanden har att betala. Några ser det som en bra praktiskservice från ansvarig myndighet. Andra ser det som ettviktigt stöd när ekonomin i familjen är så snäv att enutebliven hyresinbetalning under en månad kan äventyrafamiljeekonomin på sikt.Snäva marginaler gör att alltför många barnfamiljerhamnar efter med sina hyresbetalningar och drabbas av storaackumulerade hyresskulder, som ibland t.o.m. leder tillvräkning.Vi ser därför allvarligt på att den förändring avhuvudmannaskapet för bostadsbidrag som riksdagenbeslutat om fört med sig att den nye huvudmannen --försäkringskassorna -- kan erbjuda en direktöverföring när denna tar över ansvaret för utbetalning avbostadsbidragen.Både bostadsföretagen och hyresgästerna anser attnuvarande system har fungerat bra och att dennabetalningsrutin bör kunna fortsätta. Bostadsföretagenkommer annars att utsättas för risken att hyran inte betalastrots att hyresgästen erhåller bostadsbidrag, vilket medför attdagens redan höga volym av betalningsförelägganden ochavhysningar av barnfamiljer riskerar att öka påtagligt.Vi anser det därför angeläget att regeringen tar initiativ tillatt en direktöverföring av bostadsbidrag frånförsäkringskassorna till hyresvärdarna möjliggörs. Detta börkunna genomföras om än i något förändrad form iförhållande till tidigare system på grund av de regeländringarsom skett i bostadsbidragssystemet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbetalning av bostadsbidrag.
mot · GI02Bo220 · 1995-01-25 00:00:00 — använder ca el , varav knappthälften är kärnkraftsel. Enligt skulle vi kunna spara12 TWh genom en effektivare el-användning. Om riksdagensbeslut om avveckling av kärnkraften ska kunna bli verklighetär det viktigt att spara på användningen av elektricitet.En väg att åstadkomma denna besparing vore att ställa kravpå energieffektivisering för att få ROT-bidrag. Mycket kangöras inom detta område:Elanvändningen i byggnader kan minska drastiskt genombyte av armaturer, användning av lågenergilampor ochinstallation av automatisk närvarostyrning. Installation avmoderna blandare för varmvatten ger också storabesparingar.Fönster finns som är mer energieffektiva än dekonventionella. Inte bara uppvärmningskostnaden minskar.Därtill kan de kombineras med en film som inte släpperigenom solvärme. Även problem med drag och bullerminskar.Bättre ventilation, modern teknik med varvtalsstyrning avfläkten och automatisk närvarostyrning minskarenergibehovet drastiskt och förbättrar dessutominomhusluften.Energisnålare kontorsutrustning, bl.a. bättre teknik,avstängning av apparater när de inte används etc. kan minskaelanvändningen. Även industrin kan minska sinaenergikostnader genom att ändra sin driftsstrategi. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vid om- och tillbyggnadsåtgärderökad vikt skall läggas på åtgärder för att stimuleraenergibesparing.
mot · GI02Bo221 · 1995-01-25 00:00:00 — Bidrag till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden Bidrag till konstnärlig utsmyckning i bostadsområdenutgår av kostnaden upp till ett visst belopp. Medundantag för /93 har bidrag beviljats . I denna motion skall inte diskuterasstödformen som sådan. Däremot finns anledning att fästauppmärksamheten på handläggningen av bidragsärendena.Före gällde att (numera ) beslutade om bidrag och omutbetalning av dem. Fr.o.m.detta datum skall , innan frågor om bidragprövas, inhämta bidrag från Statens konstråd.I motion 1993/94:Bo243 (s), som behandlades avBostadsutskottet (bet. 1993/94:BoU8) och våren1994 anfördes bl.a. att det förefaller vara en onödig omgångatt höra . I motionen anfördes också attexempel finns på ärenden i vilka synpunkter påden konstnärliga utsmyckningen endast svårligen gått attförena med konstnärens, de boendes och fastighetsägarensintentioner. Motionärerna förordade en återgång till denhandläggningsordning som gällde före halvårsskiftet 1992.Utskottet avstyrkte motionen. En s-reservation tillBostadsutskottets betänkande, som ledamoten anslöt sig till,avgavs till förmån för motionen. följde emellertidutskottets förslag.Den i motionen upptagna frågan om handläggning avstödet har också tagits upp av ianslagsframställningen avseende det kommande budgetåret.Boverket anför bl.a. att syftet med Statens konstrådskonstnärliga granskning var att höja kvaliteten ikonstprojekten. belastar anslaget med sinakostnader för bl.a. personal, resor, seminarier ochgranskningsarvoden. Dessa kostnader skall, anför verket,motiveras av högre kvalitet på konsten i bostadsområdena.Under /94 har drygt 5 miljoner kronorutnyttjats till konstprojekt runt om i landet somkostnaderna för uppgått till . finner denna administrationskostnadorimligt hög.Enligt bedömning torde det vara möjligt attuppnå högre kvalitet i konstprojekten till en lägre kostnad ände tar för sin insats.Boverket föreslår en återgång till den gamlabeslutsordningen, enligt vilken länsstyrelserna handläggerärendena och rådfrågar en konstnär vid den konstnärligabedömningen. Denna ordning skulle innebära väsentligtlägre kostnader för administrationen av bidraget utan attkvaliteten i granskningen väsentligt skulle försämras.Vi delar den uppfattning som förs fram i ovannämndamotion och i anslagsframställning.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna atten återgång till den tidigare handläggningsordningen börgöras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om handläggningen av bidrag tillkonstnärlig utsmyckning i bostadsområden.
mot · GI02Bo225 · 1995-01-25 00:00:00 — Stora förändringar i finansieringen av det framtida boendetsker och är nödvändigt, med hänsyn till de höga bygg- ochboendekostnaderna som blev följden av det gamla systemet.Subventionssystemet ledde till höga byggkostnader ochdärmed ännu högre boendekostnader.Nya former för bosparande och finansiering måste kommaför att klara rimliga boendekostnader utan höga statligasubventioner i framtiden.Ägarlägenhet i ett flerbostadshus bör i fråga omägandefinansiering och beskattning bli jämförlig med en i ettägt radhus.Syftet med ett nytt bosparsystem är bl.a. att var och en skallkunna låna efter sitt behov, till sin bostad, och att den boendeskall slippa ansvar för grannens eventuellt obetaldamånadskostnader.I många andra länder finns redan konstruktionen medbosparande och ägarlägenheter och borde därför ocksåkunna bli ett bra alternativ i Sverige.Ägarlägenheter och premierat bosparande kan bli enpositiv ''bostadssocial reform'', som också skulle kunnabidra till ökad stabilitet på bostadsmarknaden.Ett system finns i som lär omfatta 25 miljonerbosparande. Det är så utformat att spararen tecknar ettbosparavtal med ett bosparinstitut om visst belopp. När halvabeloppet sparats, genom månatliga insättningar, kanbospararen få ett bosparlån som är lika stort till en relativtlåg fast ränta. Dessutom erhålls en 10-procentig sparpremie.Genom sparandet grundläggs goda sparvanor, ochsystemet leder till lägre bokostnader och verkarinflationsdämpande. Systemet skulle också, vilket behövs,stimulera till konkurrens mellan kreditinstituten och ge ökadköpkraft och valfrihet för konsumenten.Ett rätt utformat, statligt premierat bosparsystem och enlag, som möjliggör ägarlägenheter som i andra länder, börkomma till stånd. Detta kan leda till nya förbättrademöjligheter för inte minst de unga, men också alla andra somvill äga sin framtida bostad.Systemet kan också, med hjälp av erfarenheter från andraländer, utformas utan påfrestningar för statskassan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bosparande och ägarlägenheter.
mot · GI02Bo226 · 1995-01-25 00:00:00 — Stöd till elöverkänsliga personer Tre av utskott, näringsutskottet,arbetsmarknadsutskottet samt bostadsutskottet har tidigarebehandlat frågan kring elöverkänsliga personer.Utan att på något sätt försöka göra en sammanfattandekommentar kan man ändå kort konstatera att när det gällerfrågan om elektriska och magnetiska fält används uttrycksom: ''tas på stort allvar'', ''betonar vikten av forskning omde elektromagnetiska fälten och dess effekter påmänniskor''.Stödet och tilltron till de människor som upplever att dehar problem att vistas i miljöer, i hemmet, ute i naturen ochi arbetslivet, där de /ofta utsätts för kontakt medelström, elvågor och närhet till kraftledningar, elinstrumentm.m. är från arbetsgivare och samhället inte så stort som manskulle önska. Detta även om man ifrån samhällets sida harvidtagit en del åtgärder.Möjligheten att få bostadsanpassningsbidrag för attelsanera sitt boende är liten, för att inte säga i det närmasteobefintlig. Det är också få arbetsgivare som tar dessaproblem på allvar och är beredda att göra något utöver detman har skyldighet till. Vissa kommuner har av välvilja ochförståelse för den berörde utbetalat stöd för drabbadepersoner. I domstolsbehandling har fall avseende ersättningenligt arbetsskadelagen blivit avslagna och torde nu utgöraden allmänna rättspraxisen. Det kan få till konsekvens att densom är drabbad får arbeta i samma miljö som problemenuppstod i för att genomgå ett rehabiliteringsprogram.Det finns många olika hypoteser om vad som är orsakentill dessa människors bekymmer. Olika expertutlåtandenfinns, allt ifrån att problemen verkligen existerar, till att deinte finns. Somliga anser att det handlar mer om människormed psykiska eller andra problem. Olika behandlings- ochutredningsmetoder förekommer och det känns som om attfrågan är precis så komplicerad som den verkar.Själva begreppet elöverkänslighet är i sig inte entydigt ochsymtomen kan vara många som t.ex. hudbesvär, hettningar,trötthet etc. Förekomsten av dessa olika symtom varierarmellan patienterna och varierar också . Det bordevara möjligt att upprätta handlings- och åtgärdsprogram somstöd till kommuner och arbetsgivare för dem som harproblem med elöverkänslighet.Med sakliga upplysningskampanjer skulle man ocksåkunna sprida kunskap. Ett förstärkt konkret samarbetemellan forskningen och arbetslivets organisationer samtpatientföreningarna skulle föra den här frågan betydligtframåt. finns inte ens någon sammanställning av hurmånga personer som är berörda av dessa problem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om problematiken med elöverkänslighet.