mot · GI02Bo229 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningNär den borgerliga regeringen tillträdde 1991 befann sigbostadssektorn i en mycket svår situation. Den överhettningsom en missriktad ekonomisk politik drivit fram hade skapaten osund byggmarknad. Utomordentligt kostnadskrävandebostadssubventioner var en tung belastning på statsbudgeten.Byggandet var genomreglerat.Allt detta bidrog till att byggkostnaderna drivits upp tillmycket höga nivåer. När inflationen sjönk och realräntornasteg rasade fastighetspriserna. Ett kraftigt minskat byggandeblev en ofrånkomlig följd.Den borgerliga regeringen tog itu med de problem som densocialdemokratiska politiken skapat.Byggandet avreglerades. Ett nytt system förbostadsfinansiering beslutades. Därmed togs de första stegenbort från ett i grunden osunt subventionssystem.Resultatet blev bl.a. kraftigt minskade byggkostnader.Efter att kostnaderna för byggandet ökat merän konsumentpriserna i allmänhet vände utvecklingen nu imotsatt riktning. fick vi de lägstahyreshöjningarna på 25 år.Även en rad andra reformer av bostadspolitisk betydelsegenomfördes. Det blev lättare att bildabostadsrättsföreningar. En handlingsplan mot buller somfolkpartiet länge arbetat för lades fast. Den s.k. flyttskattenavskaffades. Hyresförhandlingslagen reformerades.Hyresgästernas besittningsskydd i fall av dröjsmål medhyran är stärkt.2. En social bostadspolitik 2.1 InledningAlla skall ha tillgång till en bra bostad. Men önskemål ochbehov varierar, inte bara mellan olika människor utan ocksåmellan olika perioder i en människas liv. Det som ärnödvändigt för den som är äldre kan vara onödigt för densom är ung. Därför är det viktigt med ett varieratbostadsbestånd både vad gäller storlek och standard.Valfriheten måste värnas.Folkpartiet vill föra en liberal bostadspolitik med en starktmarkerad social dimension.2.2 SegregationGenom socialdemokraternas bostadspolitik under framförallt skapades stora opersonliga bostadsområdenutanför alla större städer i landet. Där finns brister i miljön,dålig service, bristande underhåll av fastigheterna ochinvånare som är otrygga. Invånarna i de här områdena hargenerellt sett lägre inkomster, kortare utbildning och sämrehälsa. Besparingar, som i andra områden inte påverkarverksamheten, kan här leda till helt oacceptabla effekter.Många av dessa miljonprogrammets bostadsområdentycks ha kommit in i en nedåtgående spiral med stor in- ochutflyttning, många familjer med låga inkomster, stor andelsocialbidragstagare och arbetslösa, stor andel ensamståendemed barn och invandrare som ännu inte har etablerat sig i detsvenska samhället.Samtidigt är inte all segregation negativ, utan har naturligaförklaringar genom att människor själva väljer att bo närasina anhöriga och vänner. För är det aldrig aktuelltatt tvinga människor att bo kvar i eller flytta till ett visstområde.Det finns i debatten tendenser att sopa problemen undermattan. Det finns de som hävdar att det är den ökadevalfriheten inom barnomsorg och skola under de senaste årensom orsakat segregationsproblem, men de har alltså en annangrund.När man projekterar bostadsområden bör man blandaegnahem, bostads- och hyresrätter i olika storlekar. Ibefintliga bostadsområden går det ofta att förtätabebyggelsen med till exempel småhus. Fastighetsägare iförsummade bostadsområden i storstädernas förorter måsteta ett större ansvar. Genom varsamma renoveringar avfastigheterna och närmiljön i samförstånd med hyresgästernakan de hyresgäster som vill bo kvar som manskapar en bättre och mer attraktiv boendemiljö.För att ett bostadsområde skall bli attraktivt är det viktigtmed ett bra serviceutbud och närhet till arbetsplatser. Därförbör man försöka uppmuntra etablering av olikaservicenäringar men också nya arbetsplatser ibostadsområden som har ett dåligt serviceutbud.Folkpartiet tog i regeringsställning initiativ till en nystorstadsutredning. Den blir en uppföljning till den förraStorstadsutredningen som belyste förhållandena i mitten av1980-talet. Syftet är att närmare analyserabostadssegregationens utveckling under det gångnadecenniet och lyfta fram lyckade insatser som har gjortsunder perioden och som kan ge inspiration till framtidaåtgärder.Det är också viktigt att människor med medicinska ellersociala förturer ges möjlighet till lämplig bostad, trots attkommunernas lagliga rätt att anvisa bostadssökande tillbostad försvunnit.Till bostadspolitikens sociala dimension hör ocksåsystemet med bostadsbidrag.Det är ett system som visserligen är behäftat med en delnackdelar. Inkomstprövningen bidrar bl.a. till högamarginaleffekter för vissa grupper. är denutjämnande effekten mycket stark. Särskilt i ett läge närbostadssubventionerna sänks har bostadsbidragen en viktigroll att fylla.2.3 BostadssubventionernaSocialdemokraterna försökte i valrörelsen skapa ett intryckav att stora summor skulle satsas på bostadssektorn om devann valet. Så blev inte fallet.Det som skedde var framför allt att beslutet ombesparingar i bostadssubventionerna 1995--96 påsammanlagt 2,5 miljarder revs upp. höjdesfastighetsskatten.Vi menar att höstens riksdagsbeslut var oklokt.Räntebidragen belastar budgetförslaget /96 mednästan 30 miljarder -- räknat i 12-månaderssiffror. I ett lägenär stora besparingar är nödvändiga för att få ner räntan ärdet nödvändigt att minska dessa kostnader. Det kan noterasatt varje procentenhets sänkning av räntan för enbostadslägenhet som är belånad till betyderminskade ränteutgifter med ca . Enframgångsrik budgetsanering har alltså stora positivaeffekter på boendekostnaderna.Mot den bakgrunden föreslår vi att bostadssubventionernasänks med en miljard under de kommande tre åren.Det innebär en mindre belastning 1996 än det tidigareriksdagsbeslutet. Vi föreslår att hos regeringenbegär förslag i denna riktning. Besparingen bör kombinerasmed justeringar i bostadsbidragen för att inte effekterna skallbli för stora på utsatta grupper. Vi har reserverat ett utrymmepå totalt 200 milj.kr. för justeringar av bostadsbidragen avde sammanlagt 3 miljarder vi vill spara. Nettoeffekten 1998skulle alltså då bli 2,8 miljarder.Vi vill i sammanhanget också nämna att avvisarden sänkning av barnbidragen som regeringen föreslår.Bostadssubventionerna har låg fördelningspolitiskträffsäkerhet. Barnbidragen är däremot ett viktigt instrumentför att åstadkomma en viss utjämning mellan barnfamiljeroch barnlösa. Barnfamiljerna har dessutom drabbats hårdareän andra hushållstyper av den ekonomiska krisen. Även motden bakgrunden är en besparing på bostadssubventionernamer motiverad än en sänkning av barnbidragen.2.4 BosparandeDen nya situationen på bostadsmarknaden har medfört attbehovet av en egen kapitalinsats vid bostadsförvärv blivitstörre än tidigare.Kravet på en ökad egen kapitalinsats vid bostadsköp ärpositivt eftersom detta bidrar till att boendeekonomin blirmindre känslig för förändringar i ränteläget.Samtidigt kan dock minskade realinkomster för mångahushåll ha medfört att det blivit svårare för dem att byggaupp ett eget bosparande. Det har därför funnits skäl att prövaom detta skulle kunna underlättas från statsmakternas sidautan att omfattande nya subventionssystem för den skullbyggdes upp.Finansieringen av befintliga bostadsrätter och egnahemordnas vanligtvis enligt följande.Bostadsköparen får ett bottenlån i något av de särskildabostadsinstitut som finns för detta ändamål. Resterandekapitalbehov får man täcka med egna medel.Om de inte skulle räcka till får köparen ansöka om topplån,främst i någon bank. Normalt har topplånet sämre villkor änbottenlånet. Det kunde därför finnas skäl att underlättafinansieringen av främst topplånet för hushåll som sparat erforderlig kapitalinsats.En sådan modell för bosparande har föreslagits av denstatliga utredningen om bosparande (SOU 1994:121). Ettstatligt stöd med en sådan inriktning bör ge de bästaincitamenten för de hushåll som avser att förvärva egenbostad att bospara regelbundet.Bosparutredningens förslag innebär att stöd till bospararebör utgå i form av statliga kreditgarantier för lån för förvärvav egen bostad. Garantierna avses utgå till såvälnyproduktion som på andrahandsmarknaden på samma sättsom sker vid ny- och ombyggnad av bostäder.Vi vill inte slutgiltigt binda oss för den tekniskautformningen. Vi anser emellertid att ett förslag av den typsom bosparutredningen lagt fram bör föreläggas riksdagen.2.5 HyressättningenHyreslagstiftningen har varit föremål fördebatt.Den nya hyresförhandlingslagen som gäller från 1 juli1994 gör det möjligt för flera hyresgästföreningar attsamtidigt bedriva kollektiva hyresförhandlingar i sammahus. gjordes det också möjligt för en hyresgäst attsjälv förhandla och träffa avtal med hyresvärden. Folkpartietvar pådrivande för att dessa reformer i liberal anda skullekomma till stånd.I den departementspromemoria som låg till grund förpropositionen föreslogs också två förändringar ibruksvärdessystemet. Regeringen avvisade dem på godagrunder.Bruksvärdessystemet skall användas som det var tänkt närdet infördes. Det innebär att hyressättningen skall utgå frånlägenhetens bruksvärde; dvs. bland annat storlek, standardoch läge. Utvecklingen har lett till ett ökathänsynstagande till lägesfaktorn. Vi kan alltså inte senågra behov att förändra lagstiftningen. motsättersig införande av marknadshyror.2.6 AllmännyttanDe allmännyttiga bostadsföretagen förvaltar en stor del avlandets bostäder. De har och kommer även att haen stor betydelse för att tillgodose efterfrågan på den svenskabostadsmarknaden. De allmännyttiga företagen börutvecklas så att de verkar på samma villkor som övrigabostadsföretag. Finns det önskemål hos de boende att köpalägenheterna av de allmännyttiga bostadsföretagen skallpolitikerna normalt inte lägga några hinder i vägen för enombildning till bostadsrätter.2.7 BostadsrätterBostadsrätten är en upplåtelseform som har fått oförtjäntdåligt rykte den senaste tiden.Bostadsrätten är en bra upplåtelseform för mångamänniskor. Med en begränsad personlig insats får man ettstort inflytande över förvaltning och drift av fastigheten. Oftakan det gemensamma ansvaret också skapa en värdefullgemenskap i boendemiljön.Ett mindre antal bostadsrättsföreningar har på senare tiddrabbats av betydande ekonomiska problem. Det handlaroftast om relativt små föreningar vars lägenheter tillkomunder 80-talets överhettning när byggkostnaderna var somhögst. För många enskilda människor har situationen varitmycket oroande.Under den borgerliga regeringen vidtogs en rad åtgärderför att komma till rätta med detta problem. fick deresurser som krävdes för att de -- tillsammans med andralångivare -- skulle kunna medverka till lösningar sominnebär att konkurser undviks. Reglerna ändrades så atträntebidragen försvinner om en bostadsrättsförening går ikonkurs. Det ökar långivarnas vilja att hjälpa föreningarnatill förmånligare lån. Vidare togs kraven på de lån som gerräntebidrag bort. En förening kan därmed t.ex. lägga ut sinalån på de enskilda bostadsrättshavarna -- som därmed kangöra avdrag för lånen -- utan att räntebidraget försvinner.Vi noterar att socialdemokraterna nu valt att avstå från attinföra någon typ av bostadsrättsakut. Vi tolkar detta som attde numera ansluter sig till den förra regeringens politik påområdet.Vår bedömning är att bostadsrätten även i framtidenkommer att vara en bra upplåtelseform. Det hindrar inte attdet kan finnas skäl att också utveckla nya upplåtelseformerdär inslaget av ägande är starkare. Regeringen böråterkomma i denna fråga med utgångspunkt från bl.a.förslaget om ägarlägenheter.3. Bygg, renovera och förvalta för framtidenPå grund av lågkonjunkturen och den stora produktionenav bostäder och lokaler under slutet av 1980- och början av1990-talet har vi generellt ett stort överskott på såvälbostäder som lokaler. Det är dock stora skillnader mellanolika regioner och även inom regionerna. På grund av denrekordlåga bostadsproduktionen och hushållens förbättradeekonomi har tendenser till bostadsbrist börjat uppstå istorstäderna.Under överskådlig tid kommer nyproduktionen avbostäder och lokaler inte i närheten av 1980-talets volymeroch därför kommer fastighetsföretagandet att domineras avservice, drift, underhåll och förnyelse av det aktuellafastighetsbeståndet. Det finns tiotusentals lägenhetersom är i behov av renovering. ROT-bidragsreglerbidrog till att fastighetsägare medvetet lät fastigheternaförfalla varefter de totalrenoverades. Reparationer ochombyggnader måste ske på sätt som tar till vara husenskvaliteter.Kvalitet och boendemiljö blir allt viktigare delar inombostadssektorn. En rad förbättringar i regelverket kringboendemiljön har skett . Trots dettakvarstår fortfarande en del problem.Trots låga saneringskostnader, som dessutom delvis täcksav statsbidrag, sker inte sanering av radon i särskilt storomfattning. Förklaringen till det låga intresset hosfastighetsägarna att vidta åtgärder i sina hus torde blandannat vara oro för sänkning av marknadsvärdet. En åtgärdför att öka radonsaneringen är att införa ett system med intygfrån kommuner om att hus inte befinner sig i ett riskområdeoch inte är uppfört med radonavgivande material. En annanåtgärd är att kommuner uppmanas att tillämpaSocialstyrelsens råd för sanitär olägenhet mer strikt.Regeringen föreslår i årets budget att radonbidraget skallsänkas från av kostnaderna. Därtill kommeratt den höjning av det maximala bidraget från till25 som den förra regeringen genomförde avarbetsmarknadsskäl nu återtas.Radonsanering är en utomordentligt angelägen åtgärd föratt förbättra inomhusmiljön. Vi avvisar därför regeringensförslag om sänkt procentsats och föreslår också att denmaximala bidragsnivån får ligga kvar på även efterden . Vi bedömer att detta kan kräva ytterligare20 milj.kr. i anslag -- räknat på 12-månadersbasis.Den snabba ökningen av allergier är utomordentligtoroande. Det råder ingen tvekan om att inomhusmiljönspelar en viktig roll i detta sammanhang. Denna frågabehandlas utförligt i liberalernas partimotion omallergier.Informationsteknologiutvecklingen ställer helt andraegenskapskrav på bostaden. Fler människor får möjlighet attarbeta hemma med datorer som är uppkopplade via telenäteti stället för att resa till arbetsplatsen . Det innebäratt andra krav också måste ställas på utformningen avbostäder så att de även har en god bostadsmiljö. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadssegregation,2. att hos regeringen begär förslag om minskadebostadssubventioner motsvarande sammanlagt 3 miljarderkronor --98 samt justeringar ibostadsbidragen i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bosparande,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att ökaradonsaneringen,5. att , med avslag på regeringens förslag omradonbidraget, beslutar att bidragsnivån skall vara kvar,6. att beslutar att det maximala bidraget förradonsanering skall vara även efter ,7. att till Bidrag till åtgärder mot radon i bostäderför /96 anvisar ett förslagsanslag på 55miljoner kronor.