mot · GI02U626 · 1995-01-25 00:00:00 — Stora och snabba förändringar sker nu i medprivatiseringar, utländska investeringar och fri marknad.Men politiskt verkar läget fastlåst. Någon fri press tillåts inte.Något flerpartisystem är det inte tal om.Denna hårda hållning är oroande med tanke på deekonomiska och sociala klyftor som uppstått till följd av denekonomiska krisen och snabbt vidgas medmarknadskrafternas intåg. Mycket av det som var denkubanska revolutionens hjärta och det kubanska folketsstolthet riskerar att raseras: den goda sjukvården och lågabarnadödligheten, den allmänna skolan och högakunskapsnivån.När social rättvisa förbyts i sin motsats, hotassamhällsfreden. Oroligheterna och massflykten varen förvarning om den desperation som kan uppstå, närmänniskor pressas av svåra umbäranden och inte harmöjlighet att påverka sin situation genom politiken. Enbidragande orsak var att hade stoppatpenningsändningarna från exilkubaner hem till familjerna.Det är vad embargopolitik syftar till, att framkallaett regimskifte genom att pressa folket med umbäranden. AttUSA:s embargo mot , som genom Torricellilagenutvidgades att gälla amerikanska företag även utanför ,strider mot folkrätten är det få som bestrider. I höstasuppmanade -- med 101 röster mot2 -- att häva embargot. Även har gjort det. blir alltmer isolerat. T.o.m.en del exilkubaner har uppmanat president att ändrasin politik.Embargots verkningarDet amerikanska embargot har avstängt från införselav livsviktiga varor. Livsmedelsförsörjningen har försämratsoch näringsintaget minskat med en tredjedel. Kostnadernaför importen fördyras. För läkemedel tvingas betala40-procentiga överpriser. De ekonomiska förlusternaberäknas till över 40 miljarder dollar.Kubanska ansträngningar att finna nya handelspartnermotarbetas av . Nio av tio utländska företag, somintresserar sig för handel och investeringar i , övertalasav att avstå.På sistone har flera länder börjat bryta embargot. Genomde ekonomiska reformerna har blivit intressant förinvesteringar. har tecknat ettinvesteringsavtal. , m.fl. länder visarväxande intresse. Sådant finns även i svenskaföretagskretsar. , EU och flera EU-länder haråterupptagit sitt humanitära bistånd.Trots hårda påtryckningar från har många länder iLatinamerika ökat sitt ekonomiska utbyte med . Somett resultat av detta och de kubanska ekonomiska reformernafinns också tecken på att den ekonomiska nedgången harstannat upp.Men har -- trots förhoppningarna om enupptining i relationerna med -- inte vikit frånembargopolitiken. Det kan bli svårare att uppluckra den nuefter det amerikanska valet, som gav den republikanskahögern stor majoritet i kongressen.Samtidigt har president hamnat i ett dilemma. Hanmåste snabbt finna en lösning för de tiotusentals kubanskaflyktingar som inte släpptes in i utan placerades påamerikanska baser i och på den amerikanskaKubabasen rättigheterDet råder nu tämligen stor samstämmighet att USA-embargot inte främjar en demokratisk utveckling i ,snarare tvärtom. Enligt en av den svenskediplomaten från skulleett hävande av embargot snarare förbättra förhållandena.Men några tecken på att den kubanska ledningen givit uppsitt motstånd mot andra mänskliga rättigheter än deekonomisk-sociala har inte visat sig. avslöjadesvisserligen att den kubanske utrikesministern hade hållitöverläggningar med tre exilkubanska oppositionsgrupper. Inovember kunde FN:s MR-kommissarie besöka landet ochinleda en dialog.Kuba erbjöds tekniskt bistånd för ett utbildningsprogramom MR. äldste dissident uttalat förhoppningen att skall kunna genomföra enfredlig övergång till demokrati, som gjorde.Men kom rapporter om nya arresteringar. arresterades hundratals enligt den s.k. farlighetslagen, som gerpolisen rätt att gripa den vars uppträdande tyder på''brottsbenägenhet''. Antalet samvetsfångar beräknades varamer än sexhundra i slutet av 1994.Det finns därför tungt vägande skäl för att stödjadem som försöker demokratisera Kuba.Vad kan göraInternationella påtryckningar är ett viktigt medel för att fåUSA att ändra sin politik. som inte kan misstänkasgå vare sig eller ärenden, måste uppträdaaktivt för att söka åstadkomma en avspänning. måsteförmås att häva embargot mot , måste förbättraefterlevnaden av de mänskliga rättigheterna.I regeringens proposition sägs att beredskap bör finnas förstöd till den demokratiska reformprocessen i Kuba.Deltagande i internationella kurser ställs i utsikt. I övrigttalar regeringen om beredskap för katastrofbistånd,kultursamarbete och fortsatt samarbete genom enskildaorganisationer.Vänsterpartiet anser att skall stödja dendemokratiska reformprocessen på , exempelvis genomkubaners deltagande i kurser. Det tekniskt-vetenskapligasamarbetet med bör återupptas. Det var till stor delinriktat på medicinsk forskning, vars resultat kom såvälkubaner, andra latinamerikaner som svenskar till del.Forskningssamarbete med inriktning på jordbruk ochindustri kan bidra till landets utveckling.Kulturutbyte med är värdefullt, eftersom det främjaröppenhet och sålunda kan bidra till en demokratiskutveckling.Enskilda organisationer kan komma att spela en större rollsom förmedlare av bistånd till , eftersom det nu i Kubabildats frivilligorganisationer, kooperativ och stiftelser, bl.a.kristna och miljögrupper. Om ett sådant samarbete kanutvecklas, skulle det främja pluralism i det kubanskasamhället. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt agerande för att förmåUSA att häva sitt Kubaembargo,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetet för demokrati ochmänskliga rättigheter på ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligt utvecklingssamarbetemed .