mot · GI02A802 · 1995-01-25 00:00:00 — Den liberala visionenMänniskan föds fri, ändå är hon överallt fjättrad.Jean-Baptiste 1671-1741Alla människors lika rättigheter och skyldigheter är ettgrundfundament som måste garanteras i en demokratiskvälfärdsstat. Det är ur denna liberala människosynfolkpartiet liberalerna hämtar sin utgångspunkt ijämställdhetspolitiken. Alla former av diskrimineringbegränsar den enskilda individens frihet och står därmed imotsatsförhållande till den liberala uppfattningen om allamänniskors lika värde.Det finns inget samhällsförhållande som i högre gradnegativt påverkar så stor del av befolkningen som bristernai jämställdhet. Därför får inte jämställdhetspolitiken enbartbli en kvinnofråga, lika lite som kampen mot rasism enbartbör föras av invandrare.Diskriminering har sin utgångspunkt i generaliseringar omen viss grupp människors kollektiva egenskaper och behov,oftast uppbyggd på fördomar och kulturhistoriskt förankradeuppfattningar. En viktig liberal utgångspunkt är därför attbekämpa diskrimineringens generaliseringar ochuppfattningar om kollektiva egenskaper och behov genom atthävda varje människas unika värde och individualitet.Därför är just arbetet med att skapa ett mer jämställtsamhälle en central fråga för liberalerna.Folkpartiet liberalerna har länge varit pådrivande i arbetetmed att förändra samhället i riktning mot att kvinnor ochmän ska ges mer likvärdiga förutsättningar till individuellutveckling och valfrihet samt likvärdiga rättigheter ochskyldigheter i såväl arbetsliv som i omsorgen om hem ochfamilj. Detta har bl.a. resulterat i flera uppmärksammadepropositioner som tog ställning till under våren1994.Trots att bristerna i jämställdhet mellan kvinnor och mänåter hamnat i fokus i den offentliga debatten och i detpolitiska beslutsfattandet kvarstår fortfarande påtagligaorättvisor, oftast till kvinnornas nackdel. Det politiskaarbetet med att skapa ett mer jämställt samhälle får inteenbart inskränkas till att bygga på lagstiftningen. För att intejämställdhetsarbetet ska avstanna krävs en aktivopinionsbildning och att enskilda förtroendevalda ochpolitiska partier föregår med gott exempel.Detta har gjorts -- jämställdhetspropositionenI antog jämställdhetspropositionen''Delad makt -- delat ansvar''. De viktigaste delarna ur dennaproposition var:-- En pappamånad i föräldraförsäkringen är införd, dvs. enav föräldraförsäkringens reserveras förrespektive förälder. Reformen innebär en markering avbarnets behov av båda sina föräldrar och ett stärkt stöd förde fäder som vill ta ut föräldraledigheten, men somhindras av bl a attityder hos chefer och arbetskamrater. Attmän tar större ansvar för barn och hemarbete är också enförutsättning för en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden.Löneskillnadsutredningen förde därför fram förslag om eneller flera pappamånader som ett sätt att komma till rätta medlöneskillnaderna mellan kvinnor och män.-- Arbetsgivare med tio eller fler anställda ska årligenkartlägga löneskillnader mellan kvinnor och män påarbetsplatsen. Resultatet av kartläggningen och enbeskrivning av de åtgärder som motiveras för att undanröjaeventuella löneskillnader ska redovisas ijämställdhetsplanen.-- Jämställdhetslagen är inte längre förhandlingsbar.Jämställdhetsombudsmannen får i fortsättningen rätten attövervaka att jämställdhetslagen följs på helaarbetsmarknaden, även när parterna träffar kollektivavtal.Det innebär att fack och arbetsgivare kan slutajämställdhetsavtal som ligger under lagens miniminivå. Dethindrar dock inte parterna från att sluta kollektivavtal medhögre ambitionsnivå än vad lagen föreskriver. JämO harockså fått ökade resurser.-- 24 experter på jämställdhet har inrättats vid landetslänsstyrelser. Detta ger jämställdhetsarbetet en bättre lokaloch regional förankring. Länsexperten får en samordnandefunktion och skall samarbeta med handläggare ijämställdhetsfrågor i länets kommuner och företag m m.-- För att öka andelen kvinnliga chefer kommer ennäringslivsakademi att inrättas i samverkan mednäringslivet. Akademin ska vara en samlande insats förkunskapsförmedling, opinionsbildning ochförändringsarbete.-- En utredning tillsattes om ekonomisk makt som ska ökakunskaperna om mäns och kvinnors tillgång till ekonomiskaresurser och hur den ekonomiska makten är fördelad mellankvinnor och män.Jämställdhetspropositionen innehöll också satsningar påolika projektverksamheter, t.ex. för att förbättra villkoren förkvinnor med funktionshinder och för att öka kvinnorsinflytande i beslutande församlingar. Dessutom tillsattesKvinnovåldskommissionen.Arbetsmarknad, löneskillnader och företagandeLöneskillnaderI dag är det en (nästan) oomtvistad sanning att det ärorättvisa löneskillnader mellan kvinnor och män.Löneskillnaderna beror på att männen arbetar längre ochåterfinns i högre positioner och på andra arbetsområden änkvinnorna. Detta är löneskillnader som går att förklara, ävenom vi inte accepterar de förhållanden som ligger bakom.Även vid allt annat lika får ofta en man mer betalt än enkvinna för precis samma jobb. Detta är de ''oförklarliga''löneskillnaderna, den rena könsfaktorn. Det mesta tyderdessutom på att löneskillnaderna ökat de senaste åren.Tack vare och många andrarapporter finns en hel del fakta kring dessa frågor. Enmycket viktig del i arbetet med att komma bort från deorättvisa löneskillnaderna är just att synliggöra dem. Det ärdärför viktigt att en könsuppdelad statistik ständigt tas framoch att metoderna utvecklas.Förhållandena i hemmet och arbetsfördelningen inomfamiljen får återverkningar på arbetsfördelningen påarbetsplatserna. Detta är en av orsakerna till att folkpartietliberalerna inte ser detta enbart som en privatsak. Kvinnoroch män som kommer ut i arbetslivet med likartad utbildningoch med likartade arbetsuppgifter genomgår vanligen heltolika utveckling. Kvinnan får allt eftersom ett större ansvarför hem och barn medan mannen erbjuds större ansvar,utvecklingsmöjligheter och högre lön på arbetsplatsen. Meddelat ansvar hemma kan vi successivt nå en situation därbåde kvinnor och män som bildar familj kan få större ansvaroch utvecklingsmöjligheter såväl inom familjen som påarbetet.Lönesättning vilar ofta på traditionella, manligavärderingar om arbetets värde och svårighetsgrad. Detbehövs många nya arbetsvärderingsmetoder, könsneutrala,lämpade för olika fält på den svenska arbetsmarknaden.Dessa arbetsredskap är av synnerligen stor vikt för att vridalönesättningen bort från dagens diskriminering utan att förden skull införa centrala system. Det är därför viktigt attanslag till detta kan fortsätta ges.I grunden ska lönesättningen vara fri och individuell. Vidkönsneutral tillämpning av denna princip varken gynnas ellermissgynnas kvinnor av individuell lönesättning. Givetvis ärdet även i detta sammanhang av stor vikt att den offentligasektorns dominans som arbetsgivare inom dekvinnodominerade yrkesområdena bryts.Lönediskriminering är förbjuden. Det av stor vikt att fåfram domstolsutslag. För den enskilde löntagaren är detmycket, kanske för pressande, att driva ett sådant mål ävenmed det stöd som kan förväntas av JämO. Domstolsutslagbör även ges en större genomslagskraft än en enskildlönesättningstvist. Frågan om grupptalan i vid bemärkelsehar länge varit under utredning. Vi tycker det är dags att gåvidare när det gäller mål om lönediskriminering enligtjämställdhetslagen och införa rätt till grupptalan.Att få bort de orättvisa löneskillnaderna är en av deviktigaste upppgifterna inom jämställdhetspolitiken, enutmaning som kräver ständig uppmärksamhet och modet attta till obekväma åtgärder. Staten som arbetsgivare bör ges ettsärskilt ansvar för detta. ''Näringsförbud'' inom vård och omsorgDen svenska arbetsmarknaden är mycket segregerad settur ett könsperspektiv. Den är inte bara könsuppdelad efternäringsgrenar och sektorer, utan också mellan manliga ochkvinnliga yrken. Inom vård och omsorg är kvinnornaöverrepresenterade. Som en positiv bieffekt av den förraregeringens avreglering och friare etableringsrätt inomsektorerna vård och omsorg, ökade också möjligheterna förkvinnor som arbetar inom dessa sektorer att såväl bytaarbetsgivare som starta eget. I och med regeringensåterställare inom detta område begränsas också kvinnorsmöjligheter att ta egna initiativ och utveckla verksamheterinom vård och omsorg efter eget huvud och kompetens.Folkpartiet motsätter sig regeringens återställarpolitik inomdetta område ur såväl brukar- som arbetstagare- ochjämställdhetsperspektiv. I realiteten innebär detta att densjälvklara valfrihet att starta eget eller byta arbetsgivare somarbetstagare har i näringslivet undandras de många kvinnorsom är sysselsatta inom den offentliga sektorn och dåframförallt inom vård och omsorg.Kvinnor inom näringsliv och högre utbildningInom de flesta områden kan anses vara ettföregångsland när det gäller jämställdhet. Detta gäller tyvärrinte inom alla samhällsområden. Andelen kvinnor sominnehar professurer är , och ännu sämre beställtmed jämställdheten är det i styrelserna i de börsnoteradeföretagen. Här är kvinnor ytterst sällsynta och dominansenav män i det närmaste total. Detta är allvarligt inte endast urjämställdhetsperspektiv. Ökad jämställdhet är lönsamt. Detär enskilda människors kompetens, uppfinningsrikedom ocharbetsvilja som är grunden för ekonomisk tillväxt. Om manutgår från det faktum att kompetens och yrkeskunnande ärganska jämnt fördelade mellan könen, innebär det i realitetenatt den kompetens halva befolkningen besitter inte itillräckligt hög utsträckning tas tillvara. Jämställdhet är ettsätt att fullt utnyttja samhällets begåvningspotential. SkaSverige klara den internationella konkurrensen måste urvaletav morgondagens ledare bygga på att bästa urval görs. I ettjämställt samhälle används ochbegåvningspotentialen och medverkar därmed till ökadproduktivitet och ekonomisk tillväxt.Arbetsgruppen för jämställdhet i högre utbildning ochforskning (JÄST-gruppen) konstaterar attjämställdhetsarbetet i högskolan har utvecklatslångsamt. Det heter vidare i rapporten att en viktig bakgrundtill den rådande situationen utan tvivel är att medvetenhetenom jämställdhetens betydelse inte minst för kvaliteten iutbildningen och forskningen är påfallande låg på de flestahåll. anser att det är viktigt att de förstärktaresurser som anslog för ökadejämställdhetsinsatser kommer att beviljas ävenfortsättningsvis.Folkpartiet väntar ivrigt på förslag som skall öka andelenkvinnor i forskningen, dels kvinnliga professorer, delstjänster som leder till en forskningskarriär. Folkpartietliberalerna utgår också ifrån att den kommandepropositionen om jämställdhet innehåller förslag om detta.Folkpartiet anser vidare att fler kvinnor bör besätta de nyaprofessurer som inrättas, att forskarexamina avlagda avkvinnor ska premieras högre resursmässigt än föratt öka andelen examinationer av kvinnliga forskare, attprofessurer i genuskunskap inrättas samt att dekvinnovetenskapliga fora/centra som finns vid vissauniversitet och högskolor ges goda resurser för sinverksamhet.BarnomsorgEn väl fungerande barnomsorg är inte bara något somgynnar barnens utveckling utan är också en förutsättning föratt småbarnsföräldrar ska kunna delta i arbetslivet. En välutbyggd barnomsorg gör att framförallt småbarnsmammorslipper att göra det svåra valet mellan familj och arbete. Ioch med att den s.k. barnomsorgslagen börjat att gälla har föräldrar rätt att begära barnomsorg fr.o.m. detatt barnet blivit . Denna reform ökar ytterligaresmåbarnsföräldrarnas valfrihet. Barnomsorgen är också enförutsättning för att andra viktiga verksamheter i samhälletska kunna fungera. Om t.ex. småbarnsmammor tvingadesvara hemma i brist på barnomsorg skulle inte bl.a. sjukvårdoch äldreomsorg kunna fungera med den servicegrad vi idagtar för given.Delat ansvar hemmaFörvärvsfrekvensen för kvinnor har, med undantag för desenaste årens lågkonjunktur, successivt ökat och är idagendast marginellt lägre än männens. Denna utveckling är bra,då hela befolkningens kompetens och arbetsinsats krävs föratt upprätthålla den välfärdsmodell en majoritet av svenskafolket vill ha. Emellertid har inte fördelningen av ansvaretför hem och familj förbättrats i samma takt. Detta innebäratt många kvinnors arbetsbelastning har ökat drastiskt undersenare år. Undersökningar har visat att produktionen avstresshormon t.o.m. ökar efter det att kvinnan återvänt hemefter att ha avslutat sin arbetsdag. I statistiken för kvinnorsohälsotal visar sig de troliga konsekvenserna av dennaarbetsbelastning. Det är också sannolikt att många av delöneskillnader som existerar på arbetsmarknaden har singrund i den ojämna ansvarsfördelningen mellan kvinnor ochmän i ansvaret för hem och familj. Kvinnor utnyttjar iväsentligt högre grad tiden i föräldraförsäkringen samt äräven den av föräldrarna som oftast är hemma för vård avsjukt barn. En lång rad av förändringar måste komma tillstånd för att ändra denna ojämna ansvarsfördelning.Införandet av den s.k. pappamånaden kommerförhoppningsvis att innebära att fler fäder utnyttjar en störredel av tiden i föräldraförsäkringen, och kanske ocksådärigenom ges en större insikt i och kunskap omarbetsuppgifterna i hemmet. Alla ojämlikheter kanemellertid inte bekämpas med hjälp av lagstiftning, utan detkrävs ett ihärdigt och uthålligt opinionsarbete för att ändrapå invanda könsmönster och historiskt betingadeansvarsområden.Folkpartiet liberalerna anser att det delade ansvaret förhem och familj också är en av de viktigaste förutsättningarnaför att uppnå jämställdhet i arbetslivet. Så längearbetsgivarna underförstått kan utgå från att det är kvinnansom bär huvudansvaret för barn och familj faller det signaturligt att rekryteringen till ansvarsfulla poster i samhälleti alltför hög omfattning gynnar män.Unga kvinnorRättvisare fördelning inom idrott och fritidDet är männen och pojkarna som i ojämförligt högre gradfår del av de samhällssatsningar som görs inom idrott ochfritid. En stor del av de resurser som kommunerna satsar påidrott används till att underhålla och driva anläggningar somföreträdesvis används för mansdominerade idrotter. När nukommunernas resurser till fritidsutbudet inte längre ökar,minskar också kommunernas möjligheter till satsningar somskulle gynna idrotts- och fritidsaktiviteter med ett störreinslag av kvinnligt deltagande som t.ex.ridsportsanläggningar, dans- och workout-lokaler ochteateranläggningar.En rimlig målsättning i kommunerna bör vara att resurserför fritid och idrott styrs i riktning mot att en störrejämställdhet mellan könen uppnås. Utgångspunkten bör varaatt fördelningen mellan kvinnliga och manliga idrotter ochfritidsaktiviteter blir lika stor. En på senare tiduppmärksammad ojämlikhet är också på vilket sättträningstider i idrottsanläggningar fördelas mellan flickoroch pojkar. I många kommuner är det flickorna som tilldelasde sämsta träningstiderna. Detta är oacceptabelt.DroganvändningFlera oberoende undersökningar i visar att bruketav droger i ungdomsgruppen åter är på uppgång efter fleraår av nedgång. Alltjämt är det alkoholen som står för denojämförligt största delen av konsumtionen. Särskiltnoterbart, och alarmerande, är det förändradekonsumtionsmönstret hos unga flickor. Det är de ungaflickorna som står för den största konsumtionsökningen, ochskillnaden i bruket av droger mellan flickor och pojkar är numarginell. Vissa undersökningar pekar dessutom på attflickorna gör sin drogdebut tidigare än pojkarna. Med tankepå att alkohol är skadligare för flickor än för pojkar, ochsärskilt skadlig i unga åldrar, är dessa uppgifter alarmerande.Det finns tydliga samband mellan rökning och bruket avalkohol samt andra droger. Det visar sig att de som prövat påatt röka hasch eller rökheroin också i allmänhet är rökare ochofta gjort sin narkotikadebut under alkoholberusning. Det ärdärför viktigt att med kraft bekämpa såväl rökningen sombruket av alkohol. Cigarettrökning är nu vanligare blandflickor än bland pojkar, vilket är en varningssignal i sig, menockså särskilt allvarligt då det finns ett tydligt sambandmellan rökning och bruk av hasch och rökheroin.Gör tjejer synliga inom individ- och familjeomsorgenIndivid- och familjeomsorgen (IFO) i kommunernaprioriterar i de flesta fall arbetet med barn och ungdom.Männen är överrepresenterade i statistiken över LVU ochLVM i . Personal inom IFO konfronteras ofta medbarn och ungdomar, som far illa i sin livssituation, genomkontakter med polis, skola, fältassistenter etc.Det är vanligt att pojkar som far illa reagerar på ettutåtagerande sätt genom öppet missbruk, våldsgärningar ochkriminalitet. Flickor tenderar istället att reagera på ettinåtagerande sätt med djup ångest istället förvåldshandlingar, prostitution istället för kriminalitet och ettsåväl medicinskt som psykologiskt beroende av de drogersom missbrukas. Det visar sig att det ofta är betydligt svårareatt upptäcka symtomen hos flickor som far illa än hos pojkarberoende på det inåtagerande reaktionsmönstret. Dessutomvisar det sig att rehabiliteringen av flickor medmissbruksproblem är mer komplex och kräver längrevårdtider. anser att ökade insatser måste göras föratt förbättra kunskaperna om kvinnors missbruk, ommetoder för att upptäcka sociala missförhållanden och ommetoder för att utveckla behandlingsinsatserna.Anorexi och bulimiEn tonåring av hundra drabbas av sjukliga ätstörningar. Detinnebär att cirka 1000 ungdomar drabbas av anorexioch bulimi. I 90--av fallen handlar det om flickormellan 14 och som insjuknar. För en del blir det ettlivslångt sjukdomstillstånd och för andra slutar det meddödsfall på grund av svält eller självmord.Botandet av de allvarligaste sjuka tar mycket medmånga bakslag. Det fordras vårdplatser med stor kontinuiteti vårdlaget och personal med olika kompetenser. Tidigupptäckt av sjukdomssymtom underlättar behandlingenväsentligt. Därför är det viktigt att informationsinsatsernaintensifieras så att alla som på något sätt arbetar med, ellerpå annat sätt kommer i kontakt med, framförallt flickor itonåren lär känna sjukdomen och dess symtom. Här spelarinformationsinsatserna till elever, lärare och övrigskolpersonal en viktig roll.Kvinnors hälsa och säkerhetSkydd för förföljda kvinnorEnligt statistiken har våldtäkter och misshandel av kvinnorökat kraftigt . Påföljderna för misshandel ochvåldtäkt måste därför skärpas och skadestånden bli högre.Handläggningstiderna för sexuella övergrepp ochmisshandel är för långa. finns det storrisk för att övergreppen och misshandeln fortsätter, varfördessa fall bör få högsta prioritet.Fler särskilda mottagningar för kvinnor och barn somutsätts för sexuella och andra övergrepp bör inrättas. Det ärockså angeläget att kvinnojourerna fortsätter sin verksamhetmed en kapacitet som motsvarar efterfrågan. Kvinnojourerfinns i de flesta svenska storstäder och bedriver ettmycket värdefullt arbete som ett fristående komplement iarbetet med att erbjuda utsatta kvinnor akuthjälp. Vidkvinnojourerna erbjuds en , men också råd ochstödverksamhet till kvinnor i behov av akut skydd.Det händer att utländska kvinnor som misshandlas ellerbehandlas illa av sina män inte vill polisanmäla eller gå ifråndem eftersom de riskerar utvisning från . Regeln omatt en utlänning som sammanbor eller är gift med en svenskutvisas om samboendet upphör bör ses över.Könsstympning av kvinnor är ett brott som skall bestraffasgrovt. Det måste finnas en obligatorisk skyldighet försvenska myndigheter att upplysa dem som kommer frånländer där könsstympning praktiseras, att detta betraktas somett grovt brott i svensk lag och att handlingen är straffbaräven när den begås utomlands.OhälsotalKvinnor och män har olika hälsoproblem och olika sätt atthantera dem. Kvinnors hälsoproblem har hittillsuppmärksammats mindre och fått mindre forskningsresurserän mäns. Kunskapen om kvinnors hälsa är delvisfragmentarisk och motsägelsefull.Den senaste folkhälsorapporten visar att hälsan förbättras,medan den har försämrats förkvinnor . Väsentligt fler kvinnor än män uppgeratt de har sömnbesvär, är trötta, har huvudvärk och känneroro. Kvinnor har dessutom högre sjukfrånvaro än män. Alltfler kvinnor drabbas av sjukdomar i rörelseorganen.Lungcancer ökar alltjämt bland kvinnor medan den minskarbland män. Det är viktigt att det etableras ettkvinnoperspektiv i folkhälsoarbetet där utgångspunkten ärinsikt om kvinnors hälsa och livsvillkor, och att kvinnor skavara norm för kvinnor, liksom män är det för män. Dessutommåste kvinnors kraft och resurser samt strukturellaförutsättningar synliggöras. En del av folkhälsoarbetet måstevara att sammanställa den kunskap som finns för att utgöraett underlag för kvinnor som vill främja sin hälsa ochförebygga ohälsa.ProstitutionProstitution är en förnedrande verksamhet där främstkvinnors missbruk och ekonomiska trångmål utnyttjas.Könshandel innebär inte endast risker för de inblandade iform av könssjukdomar och HIV utan också för kundernasandra partners. En kriminalisering av enbart de prostitueradeinnebär att skuldbördan förskjuts mot offren i denna handel,och inte mot dem som verkligen utnyttjar dessa människorsutsatta situation. anser istället att det är köparnaav tjänsterna som i första hand bör hamna i fokus för eneventuell repressiv lagstiftning. anser att köp avsexuella tjänster bör förbjudas i lag såvida det inte efterremissomgången runt prostitutionsutredningen anförs tungtvägande skäl emot en kriminalisering. En kriminaliseringinnebär förmodligen inte att prostitutionen upphör, menkommer med stor sannolikhet att ha en dämpande effekt. Detskulle också ge polisen utökade möjligheter att göraingripanden mot såväl gatuprostitutionen som denprostitution som bedrivs i klubbmiljö. Åtgärderna för attminska prostitutionen måste också inriktas på att erbjuda deprostituerade alternativ i form av t.ex. behandlingsinsatserför de som är missbrukare.Den goda mannenVi representerar inte superpappornas skara. Virepresenterar alla de otillräckliga papporna, som vill varamed sina barn men som inte haft kraften och modet att brytasig loss från könsrollernas mönster.Ur Pappagruppens slutrapportMannen som god förebildDet går inte att bedriva ett framgångsriktjämställdhetsarbete om inte männen också involveras iprocessen. Könsmönster och attityder etableras tidigt ibarnens utveckling. Inte minst därför är det viktigt attmännen ges större möjlighet att aktivt delta i barnensutvecklingsprocess. Genom att fäderna blir goda förebilderökar också möjligheterna för barnen att utvecklas friare fråninvanda könsmönster. På så sätt byggs en bas för attunderlätta jämställdhetssträvandena i samhället. För att dettaska kunna bli möjligt krävs såväl attitydförändringar hosarbetsgivarna i synen på männen och deras ansvar ochrättigheter som småbarnsföräldrar. Vid skilsmässor blirmånga pappor mer eller mindre ofrivilligt ''frånvarandepappor''.Därför är det viktigt att lagstiftningen och praxis anpassasså att barnen garanteras rätten till båda sina föräldrar.Gemensam vårdnad bör vara utgångspunkten som juridisktvårdnadsbegrepp. Enskild vårdnad bör användas endast iundantagsfall. Den gemensamma vårdnaden bör ytterligarestärkas så att beslut som inverkar på barnets nära ochvardagliga kontakter med båda sina föräldrar tas i uttryckligtsamförstånd av föräldrarna. Umgängesrätten ska kunnafastställas av domstol inom ramen för gemensam vårdnadoch med särskilt beaktande av respektive förälders förmågaoch beredskap att samarbeta och underlätta för barnetskontakt med båda sina föräldrar. Väntetiderna förvårdnadstvister måste kortas så att inte interimsbeslut medbegränsad rättssäkerhet blir avgörande.Föräldrar i kris bör erbjudas rådgivning och familjesamtalmed både manlig och kvinnlig familjerådgivare närvarande.Särskilda familjerättsenheter bör etableras där domstolensledamöter väljes och utbildas efter erfarenheter av moderntoch delat föräldraskap.PappaledighetEtt mål för såväl familjepolitiken somjämställdhetspolitiken är att både kvinnor och män skallkunna vara föräldrar och ta det praktiska ansvaret för sinabarn som de har ett arbete för sin försörjning.