mot · GJ02Ub4 · 1995-11-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:89 Utbildning i för utlandssvenska barn och ungdomar I propositionen skriver regeringen attutbildningsmöjligheterna i för utlandssvenska barnoch ungdomar breddas och garanteras genom att ettstatsbidragssystem som omfattar alla skolformer från ochmed årskurs 7 i och gymnasieskolan ellermotsvarande införs. Statsbidraget skall lämnas tillanordnaren av utbildningen och följer den enskilde elevenoavsett skolform. Eleven skall vidare ges ett bidrag förinackordering.Den nuvarande formen för riksinternatskola behålls under en övergångstid.Regleringen kommer att anpassas efter de regler som gäller för friståendeskolor. En riksinternatskola skall kunna ta emot en elev från annan kommun.Kommunen är skyldig att betala ersättning på samma sätt som om elevernagick i en fristående skola. Staten skall vidare träffa avtal om statsbidragtillriksinternatskolorna liksom om formen förverksamheten.Regeringen anför som skäl till förändringarna bl.a. avregleringen avskolsystemet samt en strävan mot ökad valfrihet som medför attutlandssvenska barn skall kunna fullfölja sin utbildning i andra skolor änriksinternatskolorna.I propositionen berör regeringen kortfattat de ekonomiska konsekvensersom förslagen innebär för riksinternatskolorna och kommunerna. Trots kan få intrycket av att dessa konsekvenser är marginella, får de storaekonomiska konsekvenser för berörda skolor och kommuner. Risken när mantar bort de regler och förordningar som gäller för riksinternatskolorna ärockså att dessa kommer att försvinna. Det är emellertid enligt våruppfattning en olycklig utveckling för utlandssvenska barn, för barn iglesbygd och för de barn som är i behov av ett miljöombyte.Departementspromemorian som ligger till grund för propositionen har varitute på remiss. Samtliga remissinstanser är mer eller mindre kritiska tillförslagen. I de flesta fallen är man starkt kritisk till de föreslagnaförändringarna. Vi är förvånade över att regeringen inte har tagit någonhänsyn till de invändningar som förts fram mot förslagen eller förklarat varförinvändningarna inte ansetts mer betydelsefulla. Vi frågar oss vad det är förmening med en remiss, när man ändå struntar i remissvaren? Det ligger näratill hands att tro att skälen till denna hantering är att socialdemokraternaredan bestämt sig för att avveckla riksinternatskolorna.Ansvaret för utbildning för de utlandssvenska barnen är en nationellangelägenhet. Staten stöder de svenska utlandsskolorna. Staten har ocksåett direkt ansvar för den svenska utbildningen i Europaskolorna. I detperspektivet är det också rimligt att staten även tar ett ansvar ochhar inflytande över riksinternatskolorna, , och Lundsberg, somi första hand är till för utlandssvenska ungdomar.Sveriges fortlöpande internationalisering, den ökade konkurrensen, EU-medlemskapet, engagemanget i och behovet av att stärka Sverigesinternationella konkurrenskraft gör, att vi i vårt land kommer att ha ett ökatbehov av internatundervisning för elever, vars föräldrar under kortare ochlängre perioder arbetar utomlands. Av samma skäl har behov av attkunna erbjuda undervisning i internatform åt ett växande antal utländskaungdomar, som av olika skäl behöver gå i denna skolform. För att kunnasvara mot dessa behov krävs, att det finns internatskolor av allsidigsammansättning och som har bredd och kvalitet i sitt utbud. I propositionenframhålls att elevunderlaget måste omfatta även andra ungdomar för attmotverka isolering. Dagelever i första hand från den kommun där skolanligger garanterar mångfald och öppenhet för skolan. Vi delar denuppfattningen. Därför är det viktigt att slå vakt om och utvecklariksinternatskolorna, i stället för att avveckla dem som regeringen nu indirektföreslår.En riksinternatskola får statsbidrag som omfattar bidrag till undervisning,elevhemsverksamhet och bidrag för utlandssvenskars barn. Dessa reglergäller för och . Lundsbergs skola fick ställning somriksinternatskola fr.o.m. . Vid beslutet angav den dåvaranderegeringen att skolan inte kunde räkna med statliga bidrag tillinternatverksamheten beroende på att beslutet fattats sent. Däremot skulle denborgerliga regeringen /96 reglera ersättningen till Lundsberg för dessåtagande. Den socialdemokratiska regeringen negligerade detta ochhänvisade i stället till översynen av riksinternatens ställning. Det är våruppfattning att Lundsberg skall ha samma villkor och ersättning som de andratvå skolorna, vilket medför att de skall ha ersättning förelevhemsverksamheten.I propositionen föreslås att utlandssvenska elever i princip skall kunna väljaskola och skolform. Vi delar den uppfattningen. Vi anser också att det ärprincipiellt riktigt att en elev skall kunna välja en annan skola ellerskolform.Det kan finnas släktingar, vänner etc. som eleven kan vara inackorderad hos.Däremot delar vi inte den uppfattning som regeringen tycks ha att ökadevalmöjligheter skulle innebära att allt färre väljer en riksinternatskola. Detärinte heller önskvärt eftersom vi anser att elever med föräldrar utomlands börha tillgång till det sociala stöd som internaten ger om det inte kan ordnas påannat sätt.På riksinternatskolorna finns elever som inte har möjlighet att åka hemunder helgerna eller t.o.m. under hel termin. Det är under dessaomständigheter viktigt att eleverna då inte bara får möjlighet tillinackordering med tillsyn utan även, såsom redan finns på de treriksinternaten, väl inarbetade elevhem med en personal som är van vid eleverfrån vitt skilda länder och miljöer. Personalen får ofta ersättavårdnadshavarens roll som uppfostrare. Ett rikt utbud av fritidsaktiviteterutgör en integrerad del av ungdomarnas skoldag. Skola och fritid bildar enpedagogisk helhet. Därtill kommer den betydelse det har att riksinternaten taremot elever från närområdet, vilket garanterar mångfald och öppenhet förskolan, men också utgör en förutsättning för att riksinternaten kan fungerasom vanliga svenska skolor, vilket är grundtanken i att erbjudautlandssvenska elever utbildning i Sverige.Vi anser att riksinternatskolorna även i fortsättningen skall erhålla ettschablonbidrag för internatelever. Bidraget skall innehålla ersättning för delsutbildningskostnaderna, dels internatkostnaderna. Ersättningsnivåerna skallfastställas av regeringen utifrån en bedömning av behovet avriksinternatplatser generellt och kostnaderna för dessa vid respektive skola.Det är emellertid viktigt att staten vid en sådan omläggning av bidragen tillseratt de internatkostnader som ingår i den ersättning som gäller samtligaelever i huvudsak överförs till det nya internatbidraget.I propositionen föreslås det att riksinternaten skall få bidrag förexternateleverna enligt samma regler som gäller för fristående skolor. Motbakgrund av det förslag som presenterat och med tankepå den översyn som pågår vad avser fristående gymnasieskolor förefaller ensådan ordning inte möjlig att förorda. Vi föreslår istället att statenfastställeroch lämnar bidrag per elev i respektive på gymnasiets olikaprogram direkt till dessa skolor. Nivån bör självfallet överensstämma medutbildningskostnaderna för internatelever. För att undvika att externatelevershemkommuner ges "dubbelt statsbidrag" får en avräkning i kommunbidragetske där så inte har gjorts.För utlandssvenska elever som väljer utbildning i andra skolor börersättning till berörda skolor och inackorderingsbidrag ges enligt regeringensförslag.Socialdemokraterna talar gärna och ofta om segregering när det gällerfristående skolor. Om beslutar i enlighet med regeringens förslagfår vi en reell segregering på de skolor som är riksinternatskolor. Kvarkommer det bara att finnas utlandssvenska elever och elever vars föräldrarhar tjock plånbok. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag att avvecklautbildningsformen riksinternatskola efter en övergångstid ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att riksinternatskolorna även i fortsättningen skallha ersättning för undervisning och elevhemsverksamhet förutlandssvenskars barn,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utlandssvenskars barns rätt att välja skola,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att Lundsbergs skola skall ha likvärdiga villkorsom riksinternatskolorna i och ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statsbidrag för externatelever.