ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Jo521 · 1995-01-25 00:00:00 — I många länder är det vanligt att bensax används för attfånga pälsdjur. I andra länder är fångstmetoden förbjuden,eftersom den orsakar svåra lidanden för de fångade djuren.I förbjöds bensaxen på 60-talet.Nu när blivit medlem i EU är det viktigt att densvenska regeringen driver frågan om att EU:s beslut omimportförbud av pälsar och skinn från länder där saxfångst ärtillåten verkligen träder i kraft. Enligt EU-beslutet undantasdock länder som följer () standard förfångstredskap även om landet inte infört lagstadgat förbud.På grund av att ISO tillbaka arbetar med attfastställa standarder för fångstanordningar av vilda djur harEU beslutat att skjuta upp förbudets ikraftträdandetill , då ISO-standarden beräknas vara klar.ISO-arbetet har emellertid inte bedrivits konfliktfritt. Fleraländer, bl.a. och , bedriver fångst av vilda djurmed olika fångstanordningar, bl.a. bensaxar. I ISO-förhandlingarna har de pläderat för att plågsammafångstredskap ska tillåtas enligt standarden trots attdiskussionen gäller att fastställa standarder för det mankallar ''humana fångstmetoder''.Djurskyddsorganisationerna har agerat för att ingaplågsamma fångstredskap ska vara tillåtna i framtiden.Risken är stor att ISO:s standarder för fångst av vilda djurinte alls blir så humana som begreppet antyder (humanekilling devices). Därför bör under åretprioritera arbetet inom ISO och verka för att ingafångstredskap godkänns, som inte uppfyller kraven påomedelbar död för djuret som dödats i fångstredskapet.Förutom att importförbudet -- som gäller även i Sverigeefter anslutningen till EU -- hotas av urholkning omfångstintressenterna får igenom sina krav i ISO-arbetet, haräven ett annat hot tornat upp sig mot himlen. ,som lyder under den nyavärldshandelsorganisationen , är så utformat att ingahänsyn tas till djurskyddsaspekter. EU:s importförbud hotasav globala handelsintressen som stärks genom tillkomsten avden nya världshandelsorganisationen. bör agera föratt se till att EU tar en strid med WTO om det skulle visasig att WTO vill riva upp beslutet. Fångstförbudet kan bli etttestfall för att se vilka möjligheter det finns att försvara dennatyp av lagstiftning inom ramen för . Det kanockså illustrera om WTO:s tillkomst leder till en lagstiftningsom tillkommit för att skydda djur mot lidande underordnasrena handelsintressen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om EU:s importförbud av päls och skinnfrån länder där saxfångst är tillåten.
mot · GI02Jo522 · 1995-01-25 00:00:00 — Tusentals primater fångas för att förse laboratoriermed försöksdjur. Regnskogsavverkning ochfolkomflyttningar är andra hotbilder för dessa apor, som nubörjar bli allt mer sällsynta. Utrotningshotet är uppenbart.Detta kan inte få fortsätta om vi vill leva upp till beslutet omatt arbeta för biologisk mångfald.Sverige importerar enligt uppgift mellan 300 och 800 aporom året för att användas i djurförsök. Infångningen sker utanurskiljning med nät eller bur. Djuren ''packas'' i bambuburarmed tio i varje och transporteras till s.k.uppsamlingsstationer. Det händer att väntetiden kan bli fleradagar och djuren blir alltför länge utan både mat och vatten.Vid dessa uppsamlingsstationer sker en första sortering avdjuren. För liten eller för stor lika illa, fel kön eller dräktig.Det blir avlivning direkt.Aporna fångas således till ingen nytta, men till förfång förnatur, miljö och människor. Aporna transporteras somvanligt gods på busstak, lastbilsflak och under däck påfartyg. En uppskattning är att av primaterna, när de väl kommer fram till importlandet,kan användas för sitt ändamål.Statens ger inte längre införseltillstånd förviltfångade apor. Men det är troligt att viltfångade apor''fylls på'' i uppfödningsanläggningarna och därifrån säljssom uppfödda i fångenskap.Vid uppfödningsanläggningarna förvaras djuren oftastensamma i små burar eller tillsammans i större gruppburar.Hygienen är ofta mycket dålig, regelbunden veterinärtillsynsaknas och sjukdomar är vanliga.När aporna transporteras till importlandet sker transporteni godsutrymmen i vanliga passagerarplan. Temperaturen kanvariera på planen då aporna flygs mellan olika världsdelaroch temperaturzoner. Starka djurskyddsskäl finns således föratt stoppa handeln med dessa apor, viltfångade elleruppfödda. ''Vi har en av världens mest långtgåendedjurskyddslagstiftningar'', säger jordbruksministern enligtett pressmeddelande, just när vi skriver motionen. Låt det slåigenom också i dessa sammanhang. Det finns alternativ tilldjurförsök, de bör utvecklas och användas i störreutsträckning. kan bli ett föregångsland även när detgäller dessa djurskyddsfrågor. Vi föreslår att import av dessaapor skall upphöra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts mot import av apor i djurförsökssyfte.
mot · GI02Jo523 · 1995-01-25 00:00:00 — används i EU ca 40 000--50 000 djur i tester av kosmetikaprodukter och -råvaror.Siffran är något osäker då flera EU-länder inte för statistiköver försöksdjursförbrukningen, trots att statistikföringkrävs enligt EU:s djurförsöksdirektiv.Djuranvändningen har dock minskat kraftigt , då alternativa testmetoder utvecklats och ersattdjurförsöken. Detta har skett efter stora kampanjer fråndjurskyddsorganisationer och konsumenter som vill hadjurvänliga produkter.EU beslutade att förbjuda kosmetikatester pådjur (råvaror och färdiga produkter) . Därmed finnsinget hinder för att införa ett förbud motkosmetikatester på djur. Visserligen utförs ingakosmetikatester på djur i , men ett förbud ärviktigt för att markera för övriga länder att djurtester avlyxprodukter är etiskt oacceptabla. Ett sådant beslut skullevara betydelsefullt för genomförande av EU:s beslutadeförbud.Ca 85--av de produkter som säljs i ärimporterade. Därför är det bra om även förbjuderförsäljning av importerade produkter som djurtestats.EU:s direktiv har några svaga punkter:Förbudet skaskjutas upp om inte alternativ finns för samtligadjurtester 1997. Det är kommissionen som, i samråd med enteknisk kommitté, ska besluta om ett eventuellt uppskjutandeav förbudet. behöver inte konsulteras. Vidbeslutet ska hänsyn tas till internationella riktlinjer, t.ex.OECD:s.Förbudet är inte heltäckande. Det gäller endast förtester som skulle utföras för att uppfylla de krav påproduktsäkerhet som anges i direktivet. Företagen kan alltsåfortsätta att t ex testa en produkts effektivitet på djur.Direktivet anger att förbudet gäller för tester av råvaror ochblandningar. Eftersom ''färdiga produkter'' inte nämns, harkommissionen preliminärt tolkat detta som om djurtester avfärdiga produkter tillåts i direktivet!Direktivet anger attingen märkning om djurtester får göras på produkterna omdet kan anses vilseledande. Kommissionens preliminäratolkning är att i princip all märkning som rör avsaknad avdjurtester är vilseledande, eftersom en konsument kan lurasatt tro att en produkt och dess ingående råvaror aldrig hartestats på djur i något sammanhang, vilket en tillverkare avprodukterna givetvis inte kan garantera. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om djurtester av kosmetika ochhygienprodukter.
mot · GI02Jo524 · 1995-01-25 00:00:00 — Taxorna för kontroll av grönsaksfrö Den svenska frölagstiftningen har anpassats till ettEU-direktiv. Det innebär bl.a. att allt köksväxtfrö som finnspå marknaden skall uppfylla vissa kvalitetskrav i fråga omsortäkthet och sortrenhet, sundhet och grobarhet samt varamärkt och förseglat på visst sätt. Lagstiftning medmotsvarande krav finns i andra länder, bl.a. ochDanmark som är de främsta konkurrentländerna för denköksväxtverksamhet som bedrivs i Sverige.Skillnaden mellan konkurrentländerna är tillämpningen avlagstiftningen.I kan fröföretagens egnalaboratorier bli ackrediterade, dvs. få tillstånd att självautföra provtagning, analyser, försegling och märkning.SUK:s motsvarighet i , NAKG, utövar tillsyn,rådgivning och utveckling. För att vara ackrediterat och föratt erhålla tillsynen etc. erlägger fröföretaget en avgiftbaserad på omsättningen av grönsaksfrö.I finnsordningen att Plantedirektoratet (SUK:s motsvarighet)svarar för provtagning, analyser och tillsyn bl.a. avuppdelning i s.k. småförpackningar. För detta erlägger berörtfröföretag ersättning enligt taxa.I finns i principsamma ordning som i . Den främsta skillnadengentemot är taxornas utformning, omfattning (förvad fröföretaget skall erlägga i avgift) och nivåer. Mednuvarande taxor kan avgiftsuttaget för en vissgrönsaksfröverksamhet bli mångdubbelt större i äni Danmark.Beroende på verksamhetens inriktning (export ellerhemmamarknad, större förpackningar för yrkesodling ellermindre för fritidsodling) kan avgiftsuttaget för enverksamhet i bli dubbelt så högt som i ochtio gånger högre i än i . Sådanaavgiftsskillnader omöjliggör långsiktig konkurrens. Det börtilläggas att svenska, danska och holländska fröföretag ärkonkurrenter både på den svenska och danska marknaden.För att bereda svenska fröföretag möjligheter attkonkurrera med holländska och danska företag på likavillkor vad gäller kostnader för officiell kontroll avköksväxtfrö, är det angeläget att den svenska officiellakontrollens omfattning och taxorna anpassas till vad somgäller i konkurrentländerna och därför bör det skyndsamttillsättas en utredning som ser över detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av taxorna för kontroll avgrönsaksfrö i .
mot · GI02Jo525 · 1995-01-25 00:00:00 — Alternativa metoder till djurförsök Allt fler människor engagerar sig mot onödiga, plågsammadjurförsök. Dessa förekommer tyvärr fortfarande i alltförstor utsträckning, trots att det finns alternativa metoder. Ärdet av okunnighet eller bekvämlighet forskarna håller fastvid djurförsöken?För att tillräcklig kunskap ska erhållas bör obligatorisk ochingående utbildning i alternativa metoder ingå i högskolansgrund- och forskarutbildning för medicinare och biologer.Det är också önskvärt att forskningen i alternativa metoderstöds i mycket större utsträckning än . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning i och forskning omalternativ till djurförsök.
mot · GI02Jo526 · 1995-01-25 00:00:00 — Saxfångst är tyvärr en vanlig fångstmetod av pälsdjur ivissa länder. Bensaxen är förbjuden i ca 65 länder världenöver eftersom den anses förorsaka mycket svårt lidande. ISverige förbjöds bensaxen för sedan.De djur som man avser skall fastna i saxarna är bl.a.prärievarg, tvättbjörn, mink, räv och lodjur. Dettafångstredskap är emellertid inte selektivt, vilket innebär attäven andra djur som t.ex. hjortar, fåglar och husdjur fastnar.Bensaxen fungerar så att djurets tass, ben eller klöv klämsfast mellan två hårdfixerande metallbågar. När saxen slår tillorsakas blödningar och ibland benbrott.Det fångade djuret använder alla krafter för att kommaloss. Det försöker dra sig ur saxen men förorsakar baraytterligare skador. Då djuret försöker gnaga av saxen skadaständerna och det förekommer att käkbenet friläggs. Närförsöket misslyckats angriper djuret ofta det ben som fastnat.Det är inte ovanligt att djuret i sin förtvivlan gnager av sinegen tass för att komma loss.EU har beslutat att skjuta upp ikraftträdandet avsitt beslut om importförbud av pälsar och skinnfrån länder där saxfångst är tillåten till . IEU:s beslut undantas dock länder som följer () kommande standardför fångstredskap även om landet i fråga inte införtlagstadgat förbud.I arbetet med en ISO-standard driver vissa länder, bl.a.Kanada och , frågan om att även plågsammafångstredskap skall godkännas enligt standarden, trots attarbetet gäller att fastställa standard för vad man kallar''humana fångstmetoder''. Risken finns att ISO:s standarderför redskap för fångst av vilda djur inte alls blir så ''humana''som begreppet antyder (human killing devices). Sverigesregering bör därför aktivt arbeta inom ISO för att ingafångstredskap godkänns som inte uppfyller kraven påomedelbar död för djuret som fångas i fångstredskapet.Ett annat hot mot EU:s planerade importförbud är attGATT-avtalet, som från och med . 1995 lyder under dennya världshandelsorganisationen , är så utformat attinga hänsyn tas till djurskyddsaspekter. bör därföragera för att EU inte accepterar någon uppluckring avimportförbudet med anledning av . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbete i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om EU:s förbud mot import av skinnoch päls från länder där saxfångst är tillåten.
mot · GI02Jo527 · 1995-01-25 00:00:00 — har som EU-medlem både möjlighet ochskyldighet att agera för att förbättra djurskyddet i EU-länderna genom att verka för att bra beslut fattas om reglerpå olika djurskyddsområden. Både djurskyddsorganisationeri olika länder och vissa länder med intresse fördjurskyddsfrågor har stora förväntningar på i dettaavseende. Därför, men framför allt för att förbättra fördjuren, måste svenska representanter på olika nivåer i EU-arbetet agera offensivt i djurskyddsfrågor.Svenska regeringen bör utarbeta en plan för hurdjurskyddsfrågor ska drivas inom EU och vilkadjurskyddsfrågor som särskilt ska prioriteras.Några frågor som bör verka för är följande:Minimitid för transporter av levande djur till slakt inom EU-länderna. Här har redan försökt attpåverka EU-beslut om högst åtta timmars transporttid menfrågan är inte löst. Som medlem bör regeringen fortsätta attdriva frågan. Att minimera tiden för slakttransporter är förstasteget men målet bör vara att helt avstå från att transporteralevande djur till slakt i annat land.enligt ovan förtransporter av djur till EU från länder utanför EU.Borttagande av subventioner vid transport och försäljning avdjur till länder utanför EU.Borttagande av subventioner vidtransport och försäljning av djur inom EU.Minstmotsvarande krav som gäller för lantbrukets djur enligtEuroparådskonventionen (konvention,Animals kept for farming purposes) bör införas i EU.Förbud mot buruppfödning av värphöns, som redan införts iSverige.Förbud mot att levande fjäderfä plockas på dun ochfjädrar samt förbud mot införsel av produkter där djurenbehandlas på detta sätt.Förbud mot tvångsmatning av gässför produktion av foie gras (gåslever), som sker i flera EU-länder.Förbud mot tjurfäktning i EU-länder.Borttagandeav bidrag till uppfödning av tjurar som ska användas förtjurfäktning i Spanien.Förbud mot import av viltfångadeapor till djurförsök.Uttala stöd för EU:s planer att minskadjurförsöken till år 2000.Påskynda arbetetmed att utvärdera alternativa metoder till djurförsök ochverka för att alternativen implementeras i nationellaregelverk och internationella riktlinjer om tester av kemiskaprodukter och läkemedel.Förbud mot patent på genteknisktmodifierade djur. Frågan diskuteras i EU-parlamentet.Införande av tillfredsställande minimikrav förhållande av djur i djurparker som tillgodoser djurens behovenligt vad som sägs i svenska djurskyddslagen om naturligtbeteende (§4).Ändring av så att djur intebetraktas som handelsvaror utan som levande individer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det angelägna i att aktivtverkar för djurskyddsfrågor inom EU.
mot · GI02Jo530 · 1995-01-25 00:00:00 — Tillämpningen av epizootilagen och konsekvenserna däravkan i vissa fall få förödande konsekvenser för enskildadjurägare. Det finns exempel då djurägare drabbas myckethårt p.g.a. enbart misstänkta fall av smittosamhusdjurssjukdom. Stora antal djur har slaktats ochobducerats men inga symptom har kunnat fastställas. Långaperioder följer sedan där djurägare i praktiken hindras i sinyrkesutövning.Ägaren kan fortsätta sköta sina djur men p.g.a. att det integår att försälja slutuppfödda djur flyter inga intäkter in tillföretaget. Detta gäller även andra djurslag än de sommisstänks bära på smittosam husdjurssjukdom. Exempelfinns där djurägare varit ''spärrade'' , utan att smittaeller sjukdom kunnat påvisas. Blotta misstanken har lett tillatt många hundra djur avlivats och obducerats.Ersättningar har utgått för avlivade djur, men icke utanproblem och genom lång tidsutdräkt. Dock har ersättning förproduktionsbortfall inte utgått under denna långa väntetid.Jag anser att en revision måste genomföras i syfte attutröna vilka förändringar i tillämpningen av gällandelagstiftning som eventuellt kan införas för att komma tillrättamed problemen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att studera effekterna av epizootilagenstillämpning.
mot · GI02Jo531 · 1995-01-25 00:00:00 — har underställt regeringen sitt förslag omskärpta föreskrifter för pälsdjursfarmning (SFS 1993:129).Förslaget innebär särskild skärpning vad det gällerhållningen av rävar. föreslår att rävarna skallges möjlighet till markkontakt, dock med undantag för desista månaderna före slakt då de skall kunna placeras i burar.Bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 1999.Fram till dess skall nya system utvecklas.I stora delar är förslag om nyaföreskrifter för rävhållningen bra. Det är dock intetillfredsställande att verket föreslår att de ekonomiskaintressena skall gå före djurens och att de därmed skall kunnaplaceras i bur . Att sätta rävar som föttsupp i hägn med markkontakt i burar de sistalevnadsmånaderna kommer att innebära ett utdraget lidandeoch trauma för djuren.När det gäller farmningen av mink så skall den fortfarandeske i bur, enligt förslag.Enligt djurskyddslagen §4 skall djur som hålls för produktion av skinn eller pälsarskötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjarderas hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt.Minken är ett rovdjur vars biotoper är våtmarker, sjöar ochfloder. Den vistas gärna i vatten och bor i ihåliga träd. Denär ett ensamlevande djur med stort behov av revir. Längs enflod kan reviret sträcka sig . Den jagar nattetidoch anses vara ett mycket aktivt och rovgirigt djur.Det har riktats kraftig kritik mot burhållningen av mink.1989 tog det engelska ''''avstånd från all burhållning av mink. De ansåg att man måsteerbjuda minkarna en miljö som kan tillgodose derasnaturliga beteendemönster.I november 1990 presenterade SverigesVeterinärmedicinska Sällskap (SVS) en utredning där deslog fast att minkarna inte kan utföra alla sina beteendebehovi burar. De påpekade bland annat att de konstaterat högfrekvens av stereotyper hos de burfarmade minkarna.I oktober 1994 presenterade det norska''Landbruksdepartementets etikkutvalg'' ett uttalande där detog avstånd från burhållning av pälsdjur. De konstaterade attminkarna inte anpassat sig till ett liv i bur bättre än vadrävarna gjort.Vänsterpartiet föreslår förbud mot burfarmning av minkoch räv. I andra hand att bör ta till sig kritiken avburfarmningen av mink. Samma villkor som förburfarmningen av räv borde gälla. Även minkarna bör slippaburarnas ståltrådsgolv och ges möjlighet till markkontakt.Vidare bör det utredas vilka krav som bör ställas på de nyasystemen så att minkarnas naturliga beteende avseendebehov av sociala kontakter, rörelse, sysselsättning ochmarkkontakt tillgodoses. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om förbud mot burfarmning avmink och räv,2. att -- vid avslag på yrkande 1 -- som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhållning av minkar för pälsproduktion.
mot · GI02Jo532 · 1995-01-25 00:00:00 — Den moderna biotekniken spelar en allt större roll församhällets utveckling. Det gäller i och i andraländer. Biotekniken, med gentekniken, är i första hand inteen teknisk fråga. Det handlar istället framförallt om etiska,miljömässiga och sociala överväganden. Det kräver en breddiskussion och demokratiskt grundade beslut.Den gentekniskt inriktade forskningen inom jordbruk ochmarksanering har utvecklats snabbt. Det är bara några årsedan man gjorde de första fältförsöken med genetisktförändrade organismer. ligger antalet över 300. Det ärdärför inte utan anledning som ekologer, miljöorganisationeroch miljövårdsmyndigheter nu riktar uppmärksamheten motvad detta kan få för konsekvenser för de naturligaekosystemen. Frågorna är många och av både principiell ochpraktisk karaktär. Innebär gentekniken en fundamentalt nyrisk för miljön? Hur stor är risken för irreversibla rubbningarav de naturliga ekosystemen? Vad vet man och var finns deluckor i den kunskapsbas, som ska användas för att görariskbedömningarna? Det är några av de frågor som kan resasi sammanhanget.Sveriges behandling av gentekniken kan dock inte bara sesi ett nationellt perspektiv utan måste också ställas i relationtill den internationella debatten om biologisk mångfald.Frågorna vidgas då ytterligare till att gälla fördelningen avgenetiska resurser mellan i- och u-länder.Samhället måste stimulera en omfattande samhälleligdiskussion om den nya tekniken och dess tillämpningar.Samhället måste försäkra sig om en bättre insyn iforskningen, eftersom den kan komma att röra fundamentalaetiska frågor och vara förknippad med risker. Det ärnödvändigt att säkra tillgång på kunskap och stimulera enkunskapsuppbyggande och öppen debatt, för att kunna föraen demokratisk diskussion om de risker som faktiskt finnsmed biotekniken.Jag föreslår mot denna bakgrund att 3 miljoner kronoranslås från anslag, till stöd för debatt ochinformationsspridning om miljöeffekter m.m. avbiotekniken. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till debatt ochinformationsspridning om bioteknikens miljöeffekter m.m.,2. att beslutar anslå från anslag A1.
mot · GI02Jo607 · 1995-01-25 00:00:00 — rapporterar tidningarna om svåra frätolyckor, inteminst hos barn, förorsakade av jättebjörnlokan (HeracleumMantagazzianum). Växtsaften innehåller det starktfototoxiska giftet furocoumarin, som vid beröring medhuden i kombination med soljus orsakar svårartade eksem,blåsbildningar samt smärtsamma och svårläkta hudutslag,liksom ljusa hudpartier med pigmentförändringar.Jättebjörnlokan förekommer inte naturligt i , utanblev introducerad från somprydnadsväxt, dels växande i trädgårdar och parker, delstorkad som inomhusdekoration. Från dessa trädgårdar harjättebjörnlokan nu förvildats och finns numera även i beståndlängs vägar, diken och åar inte minst i södra är uppseendeväckande stor, 2--3 meterhög, och drar genom sitt utseende och sina stora beståndlekande barn till sig, som då löper stor risk att skadas avväxtsaften.Dessutom orsakar växtens förmåga till expansion storaproblem eftersom annan vegetation trängs undan, och storaväxande bestånd med enbart jättebjörnloka breder ut sig.Jättebjörnlokan kan relativt enkelt bekämpas genom strax efter blomningen, men före fröbildningen,hugger av blomställningen. Dessutom stryker manbekämpningsmedel direkt på stjälken, som orsakar att växtenvissnar och försvinner.Jättebjörnlokan har med viss framgång bekämpats lokaltgenom hembygdsföreningar, lokala aktionsgrupper ochenkilda, engagerade människor. Någon påverkan på dennationella förekomsten har dessa aktioner dock inte haft.Om man betänker växtens giftighet, att särskilt barndrabbas, att växten har kraftig förmåga till expansion mensaknar någon naturlig fiende, att den dessutom inte har någonnaturlig hemortsrätt i landet måste slutsatsen bli att den börutrotas.Att utarbeta en nationell och heltäckande aktionsplanborde vara en uppgift för länsstyrelserna, för att sedaneffektueras genom exempelvis byalag, kommuner,hembygdsföreningar, beredskapsarbeten. Genominformation till allmänheten om faran med jättebjörnlokanskulle helt säkert en stor del av utrotningsarbetet kunna skeideellt, dock med nödvändiga säkerhetsåtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en aktionsplan för attutrota den kraftigt giftiga jättebjörnlokan i .