mot · GI02K205 · 1995-01-25 00:00:00 — Ett stärkt och fördjupat folkstyreDemokrati betyder folkstyre. Trots det tas allt fler besluti slutna sällskap utan folklig insyn eller påverkan. Politiskabeslut har i stor utsträckning överlåtits åt de ekonomiskamakthavarna. Elitisering, centralisering ochtjänstemannavälde kännetecknar utvecklingen.Ovanpå detta utgör det svenska medlemskapet iEuropeiska unionen en ny och mycket allvarlig påfrestningpå det demokratiska styrelseskicket som kan bli ödesdigerom inte betydande åtgärder och motkrafter sätts in för attmotverka en avdemokratisering av samhället.Miljöpartiet de gröna kan inte acceptera att demokratinurholkas. Vi arbetar därför för ett djupgående trendbrott isamhällsutvecklingen. Besluten ska föras närmaremänniskorna. Vi ser ett mer effektivt folkstyre medmedvetna och aktiva medborgare som en nödvändighet föratt nå ett bättre och mer uthålligt samhälle.Det öppna samhälletFör att demokratin ska fungera krävs öppenhet frånmakthavare gentemot medborgare och massmedier.Medborgarnas och massmediernas möjligheter ochskyldigheter att granska makthavarna är i själva verketavgörande för demokratin och samhällets utveckling. Allaerfarenheter talar för att offentlighet leder till effektivitet, tillbättre och mer folkligt förankrade beslut. Möjligheterna tillinsyn och information bör därför öka på alla politiska nivåerliksom i kommunala bolag, banker och näringslivet i övrigt.Den och statsförvaltningens sätt atthantera offentlighetsfrågorna i EU-sammanhang kommer attha en avgörande betydelse för hur utvecklingen blir även ivårt eget land. Risken är betydande att vi får se en negativanpassning som i så fall kommer att slå hårt mot folkstyret.Inom EU bör därför verka för att alla beslut ochbeslutsunderlag ska offentliggöras. Ett envist hävdande avden svenska offentlighetsprincipen och vikten av att EUanpassar sig till svenska traditioner bör vara ett huvudmål förden svenska EU-politiken. Svenska ministrar och tjänstemänskall också regelmässigt offentliggöra hur man röstat ochagerat i unionssammanhang.Offentlighetsprincipen gäller endast allmännahandlingar, dvs. inom stat och kommun. Möjligheterna tillinsyn och offentlighet inom företagsvärlden är däremotmycket begränsade. Delvis är denna skillnad naturlig utifrånatt det finns ett större allmänintresse av öppenhet inom detpolitiska verksamhetsområdet. Det finns också legitima skälför näringslivet att skydda utvecklingsverksamhet m.m. fråninsyn. Men det finns också här ett väsentligt medborgar- ochkonsumentintresse som inte tillgodoses. Företagen blirallt större och starkare och konsumenterna behöver stärkasgenom betydligt bättre tillgång till information om produkteroch dess effekter på hälsa och miljö. Den grundlagsstadgadeoffentligheten och insynen skall enligt vår uppfattning därförockså utvidgas till att omfatta konsumenternas rätt till fullinformation om produkter, produkternas innehåll ochursprung och dess inverkan på hälsa och miljö.För att få en utvidgad offentlighetsprincip att fungera ipraktiken så att informationen blir tillgänglig måste ettlagförslag även innehålla regler om arkivering ochdiarieföring.Skilda valdagarI praktiken har vi inga kommunalval i . Iställetär det riksdagsvalet som helt dominerar över bådelandstingsvalen och kommunalvalen. Detta innebär mycketstora negativa effekter för den kommunala demokratin. Dedemokratiska grundtankarna om att valen ska vara ett sätt förmedborgarna att utvärdera politiken och politikernaförverkligas inte. Lokala frågor blir inte heller avgörande förlokala val. Endast undantagsvis går det att dokumentera attkommun- och landstingsvalen harfungerat vid sidan av riksdagsvalet.Utvecklingen är paradoxal eftersom kommunvalet de factounder blivit allt viktigare medan riksdagsvaletminskat i betydelse. Å ena sidan har överlämnatbetydande beslutskompetens till EU och å andra sidan harkommunernas ansvarsområde ökat genom att viktiga delarav offentlig service har decentraliserats. Dessutom harkommunernas självständighet ökat genom att despecialdestinerade statsbidragen ersatts med en s k påse.Miljöpartiet kan inte acceptera att kommunvalen även iframtiden får stå på undantag. Vi ser det som en avgörandefråga att stärka och återupprätta det demokratiskastyrelseskicket och att skapa ett samhälle där människor ibetydligt större utsträckning deltar i beslutsprocessen och taransvar för det gemensamma. Det är därför nödvändigt attreformera valsystemet så att de viktiga lokala frågorna gesstörre tyngd. Dåliga politiker ska bytas ut och lokala frågorska dominera lokala val.Ett viktigt steg på vägen för att stärka kommunalvalen äratt skilja dem från riksdagsvalet. Införandet av fyraårigavalperioder ger också nya möjligheter att återinföra ettsystem med skilda valår för riksdagsval och kommunalval.FörfattningsdomstolI är det i stor utsträckning politiker som tolkargrundlagen. Vi har här en annan tradition än i många andraländer. Den svenska traditionen innebär både fördelar ochnackdelar. anser ändå att fördelarna med enförfattningsdomstol överväger och ger ett större skydd förmedborgerliga fri- och rättigheter. En författningsdomstolger också grundlagen en större tyngd och skapar en sundtröghet när det gäller grundlagsändringar.Miljöpartiet föreslår därför att en författningsdomstolinrättas med uppgift att granska att verkar inomgrundlagens ramar och för dess målsättningar. Enförfattningsdomstol kan också ha ett viktigt uppdrag för atttydliggöra gränsen mellan EU:s och den svenska riksdagenskompetens. Vi vill särskilt framhålla hur den tyskaförfattningsdomstolen härigenom haft stor betydelse för atthävda den tyska författningen och självständighetengentemot EU och dess institutioner.Beslutande folkomröstningarMiljöpartiet anser att besluten ska fattas så näramänniskorna som möjligt. I dagens verklighet är direktdemokrati inte möjlig mer än i begränsad utsträckning. Menändå kan många viktiga steg tas. Vi vill t.ex. genomföralagändringar för att beslutande folkomröstningar ska varamöjliga, både kommunalt, regionalt och i riket som helhet.Det finns många goda skäl för att förstärkafolkomröstningsinstitutet. Det viktigaste kanske handlar omatt större och mer direkt deltagande i beslutsprocessen frånmedborgarna aktiverar och stärker den offentliga debatten,ökar det politiska intresset och därmed stärker demokratinsom en grundval för hela samhällsbygget. Den ökadeutbildningsnivån i samhället utgör också det ett skäl för attöverföra större befogenheter direkt till medborgarna. Det ärbara genom att ge ökad makt som man kan förvänta sig attmänniskor skall ta ett större ansvar för sin omvärld ochframtiden.De senaste åren har beslut tagits som ger ökademöjligheter till lokala och regionala folkomröstningar.Miljöpartiet anser att det är positivt men långt ifråntillräckligt. När en betydande andel av befolkningen,exempelvis , angivit att man vill ha en folkomröstninganser vi att den också ska genomföras. är det fortfarandeupp till politikerna att besluta om folkomröstning skagenomföras.När folkomröstningen är genomförd ska också beslutetverkställas. Det är förödande för demokratin med denordning som gäller i att folkets röst ärrådgivande och inte behöver få genomslag. Man kan hänvisatill de folkomröstningar som genomförts i somhelhet och där folkets åsikt endast undantagsvis verkställts.Det får också effekter i ett ökande politikerförakt och som vifick se inför folkomröstningen om svenskt medlemskap i en betydande andel av befolkningen i ett flertalundersökningar uppgav att de inte trodde att politikernaskulle acceptera ett nej. De enda beslutandefolkomröstningar som är möjliga gällergrundlagsändringar i t.ex. frågor om mänskliga fri- ochrättigheter. åsikt är dock att just mänskligarättigheter och minoriteters rätt är frågor som inte bör kunnabegränsas genom folkomröstningar.Folkomröstningsinstitutet behöver också moderniserasoch reformeras. Erfarenheterna talar för att det blir alltmerväsentligt att skapa förutsättningar för mer likvärdigaekonomiska villkor för de olika sidorna underomröstningskampanjerna. Det är inte rimligt att ett fåtalekonomiskt mycket starka aktörer helt skall kunna dominerainformationsflödet. Det är därför dags att införa regler för attbegränsa sådana obalanser.Den senaste folkomröstningen visar också att det är av storbetydelse att statsapparaten inte missbrukas för förmentobjektiva insatser inför en folkomröstning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i arbetet inom EU skalllägga särskild vikt vid att hävda offentlighetsprincipen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för ökadöppenhet inom EU:s institutioner så att beslut, protokoll ocharbetsunderlag där offentliggörs,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att statsråd och andra somföreträder i EU regelmässigt bör offentliggöra sinaställningstaganden där,4. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i tryckfrihetsförordningen att medborgarnasgrundlagsstadgade rätt till offentlighet och insyn utvidgas tillatt även gälla konsumenternas rätt till information omprodukter, produkternas innehåll och deras inverkan på hälsaoch miljö,5. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i regeringsformen att skilda valår införs för riksdags-och kommunalvalen,6. att hos regeringen begär förslag om inrättandeav författningsdomstol i ,7. att hos regeringen begär förslag om attfolkomröstningar skall genomföras lokalt, regionalt och iriket som helhet när av de röstberättigade medborgarna angett att de såönskar,8. att hos regeringen begär förslag om ändring avregeringsformen för ökade möjligheter till beslutandefolkomröstningar, både lokalt, regionalt och i riket somhelhet,9. att hos regeringen begär förslag omreformering av bl.a. skapamer likvärdiga ekonomiska villkor för de deltagande sidornaunder omröstningskampanjer.