mot · GI02Bo235 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringen har fattat beslut om att tillsätta en ny utredningmed uppgift att utreda och analysera förutsättningarna förden framtida bostadsförsörjningen. Efter de senaste årenskollaps för bostads- och byggsektorn är initiativet mycketvälkommet. Om inget görs för att aktivt stimulerabostadsförsörjningen kommer att nalkas enomfattande bostadskris mot slutet av detta årtionde. Viktenav långsiktigt stabila villkor för bostadssektorn kan därförinte nog understrykas.Att döma av den förhandsinformation som regeringenlämnat angående bostadsutredningen kommer den attkoncentrera sina ansträngningar på bostadsförsörjningen ochdet därmed sammanhängande finansieringssystemet. Bostadsfrågan är en av välfärdssamhälletsbärande balkar. Den nya bostadsutredningen måste skapavillkor som gör det möjligt att även bedriva enbostadspolitik med sociala ambitioner.I regeringens förhandsinformation saknas emellertid enfrågeställning av central och övergripande betydelse.Miljöperspektivet har inte omnämnts som en av utredningensutgångspunkter.Riksdagen har i många sammanhang uttalat att miljö- ochnaturresurshushållningskrav måste vara styrande för allsamhällsverksamhet. Detta betonas inte minst i Agenda 21.Miljökrav och vårt långsiktiga behov av ekologiskt uthålligasystem måste genomsyra samtliga samhällsområden.Agenda 21 framhåller exempelvis betydelsen av sunda ochhälsosamma bostäder, en integrerad syn påsamhällsplanering och hushållning med naturresurser etc.Det är av synnerligen stor vikt att dessa utgångspunkter nufår ett konkret genomslag i samhällsplaneringen. Stat,kommun och bostadssektorns alla aktörer har här ennyckelroll. Men också allt mer medvetna och aktivakonsumenter. Det spirande intresset för olika typer av''ekolösningar'' inom bostadssektorn kan ses som enlovande utveckling och illustrerar betydelsen av ett närasamspel mellan konsumenterna, branschen samt stat ochkommun som pådrivare och kravställare i processen.Mycket tyder på att bostads- och byggsektorn har ennyckelroll i strävan mot ett kretsloppssamhälle. Material-och råvaruflödet inom byggsektorn är betydande.Användningen av artificiella och kemiskt baserade produkterlikaså. har dessutom allt fler sambandmellan människors (o)hälsa och boendemiljön avslöjats.Många talar t.o.m. om bostaden som en betydande potentiellhälsofara.En ekologiskt inriktad bostadsproduktion kan således få enbetydelsefull roll i samhällets successiva omställning motallt mer miljöanpassade processer. Att en sådan utvecklingär tekniskt och ekonomiskt möjlig inom bostads- ochbyggsektorn finns det redan talrika bevis på. Runt om i landetväxer olika typer av ekobyar fram. i är ett av fleraexempel på att miljötänkandet börjat slå rot även iflerfamiljsproduktion. Enstaka exempel påmaterialåtervinning vid rivning/nyproduktion förekommerockså, men är än så länge isolerade.Man måste således konstatera att trots omfattande FoU-framsteg inom byggmaterial- och konstruktionsområdet gårprocessen trögt. Än så länge är ''ekoprojekten'' mer exempelpå nischbyggande i en svår marknadssituation än uttryck fören principiellt ny inriktning. Merparten av dagensproduktion sker dessvärre utan några mer avgörandemiljöambitioner. ''Danellsystemets'' regler tar nämligeninga hänsyn till lösningar som är bra ur miljösynpunkt.Därmed fortsätter vi att bygga oss fast i en långsiktigt osundlivsmiljö.Vad som fordras är en kraftig signal från samhället somaktivt uppmuntrar och styr framtidens produktion i merekologiska banor. Exempel på åtgärder eller förändringar ibranschens beteende som samhället bör stimulera:Upphandling bör ske miljömedvetet för att undvika onödigtspill.Byggavfall bör sorteras.Byggandet bör i störstamöjliga utsträckning naturanpassas för lokalisering av passivsolvärme och där ianspråktagen grönyta nyskapas.Högsjälvförsörjningsgrad med småskaliga, lokala system böruppmuntras.Naturlig ventilation.Sunda, beprövade ochunderhållsbara material som inte skadar människa, djur ellernatur vid utvinning, produktion eller användning. Materialenåtervinns eller används för energiproduktion.Energibesparande och eleffektiva system ochinstallationer.Förnyelsebara energikällor.Omhändertagande av dagvatten.Källsortering av urin,fekalier och bad-, disk- och tvättvatten i lämpliga fraktioner.Om möjligt bör de renas lokalt och ingå i kretsloppet.Källsortering av sopor samt varmkompostering avhushållsavfall.Odlingsmöjligheter för lokala förhållanden.etc.Ovanstående exempel visar att ett ekologisktbetraktelsesätt i bostadsproduktionen vare sig är något''flummigt'' eller orealistiskt ur teknisk synvinkel.Kunnandet och tillämpningarna finns i stor utsträckningredan i dag. Vad som saknas är tillräckligt starka incitamentför att bryta sektorns slentriantänkande och för att stimuleramarknaden för de nya produkterna.På denna punkt är samhällets stödsystem till byggandet avcentral betydelse. Om stödet i högre grad stimulerade enmiljöanpassad bostadsproduktion både vid ny- ochombyggnad skulle detta få mycket stor betydelse. Formernaför ett sådant system måste självfallet närmare utredas.Systemet måste vara enkelt till sin utformning och möjligt attkontrollera. Vidare bör utredningen analysera den lämpligamixen mellan tvingande lagstiftning på detta område ochekonomiska incitament. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett nyttfinansierings/regelsystem för bostads- och byggsektornutreds med sikte på att medvetet styra material och processermot större miljö- och naturhänsyn,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett kretsloppsanpassatbostadsbyggande.