mot · GI02Kr264 · 1995-01-25 00:00:00 — Den kristdemokratiska kultursynen grundar sig på enhelhetssyn på människan. Denna innehåller såväl enindividuell som en social dimension, såväl en materiell somen andlig dimension.Kulturen bidrar till att ge oss en fördjupad syn på tillvaronoch hjälper människan att växa som människa.Kulturyttringarna kan också tillfredsställa människansgemenskapsbehov. Friheten att ''växa med andra'' ärgrundläggande för en kristdemokratisk kultursyn.Kultursatsningar bör betraktas som investeringar och intesom subventioner. Kulturens roll som regionalutvecklingsfaktor bör uppmärksammas i större utsträckning.Vad är kultur?Kultur kan definieras allmänt eller mera specifikt. Det ärbara människan som har vad vi kallar kultur. En viddefinition kan vara ''gestaltning av mänskligt liv ochmänsklig verksamhet''. Detta omfattar vetenskap, moral,filosofi och religion. Kulturbegreppets snävaste tolkning blirliktydig med ''konst''. Det kan röra sig om litteratur,bildkonst, teater, dans, film, sång och musik.Kultur kan också definieras som de erfarenheter,kunskaper, värderingar och normer som bearbetas och spridsoch genom kommunikation blir gemensamma för gruppeneller samhället.Kultur definieras ofta som andlig odling. Detta uttryckerkulturens viktiga icke-materiella sida. Kulturen ärbetydelsefull som ett led i att tillgodose människans andligaintressen. I ekonomiskt kärva tider ägnar många mer tid åtden andliga dimensionen. I kristider får kulturen därför enallt större betydelse.Kultur ger samhällsgemenskapAtt utbyta idéer och erfarenheter skapar samhörighet ochengagemang. Det är grunden för all samhällsutveckling.Kulturen utvecklar demokratin och stärkersamhällsgemenskapen.Kulturen stärker också de sociala nätverken och ökarkreativiteten och initiativkraften. Aktivt kulturdeltagandebör bli en möjlighet för varje arbetslös. Kulturinsatser somsärskilt riktas till arbetslösa bidrar till att stärkasjälvförtroendet och kan därmed leda till bättre möjligheteratt komma igen på arbetsmarknaden.Jämsides med en långsiktig planering av den ekonomiskaoch social utvecklingen bör man planera för den kulturellautvecklingen.Den professionella kulturverksamheten behövs somförebild och inspiration för amatörverksamheten. En bredamatörverksamhet är basen för den professionellaverksamheten. De befruktar varandra.Kulturen -- en regional utvecklingsfaktorUtifrån en studie i kan man dra slutsatsen attgamla ''hårda'' lokaliseringsfaktorer har förlorat i vikt. ''Mjuka'' faktorer som till exempel kultur har blivit merutslagsgivande både för företag och för människor. Ettblomstrande kulturutbud fungerar således som en magnetoch drar till sig en rad andra viktiga verksamheter.Utredningen om kulturpolitikens inriktning har inte fått iuppdrag att belysa detta ur ett svenskt perspektiv.Även om kulturens betydelse inte i första hand kanbeskrivas i ekonomiska termer utan har ett egenvärde, ochäven om det är nödvändigt att kulturen bibehåller sinintegritet, vore det värdefullt med en ekonomiskexpertutredning som visar på kulturens betydelse somlokaliserings- och produktivitetsfaktor i . Detta börges regeringen till känna.Stöd till kulturenKulturen -- i den snäva definition som här är nödvändig --kan aldrig vara helt marknadsstyrd. Vissa basfunktionerkrävs för en kulturell frihet och vidareutveckling. Precis somstaten tar ett grundläggande ansvar för järnvägsnätet eller börta det för telekommunikationernas stamnät, bör man taansvar för ett kulturellt ''stamnät'', en kulturell infrastruktur.Förutom nationalinstitutionerna skall denna innefattaregionala stödjepunkter.Dessa punkter behöver inte nödvändigtvis erbjuda ett brettkulturutbud och inte representera breda kulturella centra. Dekan representeras av en enskild institution som visat godkvalitet ur ett nationellt såväl som internationellt perspektiv.Utanför de grundläggande funktionerna kan man mycketväl ha ett entreprenadtänkande eller fri företagsamhet. Detär viktigt att detaljstyrning inte hämmar de ''ytor'' somborde vara ''spelfria''.Målsättningen för det statliga stödet skall vara att ökamångfalden och tillgängligheten. Den skall inte verka alltförstyrande, men stödja kvalitetsproduktion och därigenom blien motvikt till massmarknadskulturen. Bidrag skall utformasså att de främjar konstnärlig verksamhet. Staten skall svaraför basresurserna till nationalinstitutionerna. Landsting ochkommun bör inrikta sitt stöd på regionala och lokalaverksamheter. Sponsring kan vara positivt men bör inte liggatill grund för den reguljära verksamheten.Kulturskaparnas villkorKulturell frihet, mångfald och vidareutveckling skallfrämjas genom att kulturskaparna får goda arbets- ochskattevillkor.Det finns en rad bidrag direkt till kulturskapare, allt frånmindre resestipendier till livslånga inkomstgarantier som geren grundtrygghet. Kulturskapare ska ha rätt till ersättning närderas verk utnyttjas.Målsättningen bör vara, att ersättningens storlek skall följaden allmänna löneutvecklingen. Samhället har ett ansvar föratt bland annat genom beställningar skapa arbetstillfällen förförfattare, kompositörer, musiker och bildkonstnärer.Ersättningen till dem måste lösas genom ett för varje kategorilämpligt sätt.Kristdemokraterna anser att det är önskvärt att stödet tillenskilda konstnärer i större utsträckning knyts till särskildaprojekt eller bestämda konstnärliga uppdrag, istället för attutgöra inkomststöd och -garantier. Detta bör ges regeringentill känna. välkomnar en översyn av detstatliga stödet till konstnärer.MinoriteterDet svenska samhället har under de senaste årtiondenaförändrats i riktning mot större kulturell mångfald. Vartionde person som bor i har en annan kulturellbakgrund än den svenska.De språkliga och etniska minoriteterna har i regel ettlevande och aktivt föreningsliv. Många föreningar har dockstora resursmässiga problem. Staten och kommunerna börunderlätta för minoriteterna att värna sitt kulturarv.En samordning av kulturstödet till minoritetskulturernakan troligen ske både i och i en större europeiskgemenskap.Barn- och ungdomskulturMed kulturens hjälp kan vi integrera barn och ungdomar isamhällsbyggandet. Människors kulturvanor grundläggsmycket tidigt i livet. För att nå ett väsentligt högrekulturdeltagande måste barnens kulturtörst mötastidigt. Insatser för barn och ungdom är därför av centralbetydelse. stödjer att extra resurser satsaspå verksamhet som riktar sig till barn och ungdom.Kulturpolitiken skall hjälpa föräldrarna att överföra ett gottkulturarv till barnen. Ett brett kulturintresse stimulerasgenom kulturella upplevelser i hem, förskola och skola.Förutom kulturella kontakter i förskola och skola ärkulturinstitutionernas barn- och ungdomsverksamhet viktig,bland annat därför att de representerar en annan del av vårtkulturarv. Dessa institutioner behöver omfördela sinaresurser till förmån för barn och ungdom. är endastomkring en fjärdedel av till exempel Operans och Dramatensverksamhet inriktad på barn och ungdom.Med tanke på symbolkraften och det konstnärliga värdetborde en större del av resurserna till den institutionaliseradekulturens flaggskepp användas för barn ochungdomsverksamhet. De kulturinstitutioner som får statligabidrag bör åläggas att presentera en långsiktig handlingsplanvad gäller satsningar inom barn- och ungdomsområdet. Dettabör ges regeringen till känna.När det gäller barn- och ungdomskulturen är det viktigt attvi vågar ifrågasätta vad som menas med bra kultur. Kvalitethar inte endast en konstnärlig aspekt. Huruvida man lyckatstillfredsställa människors behov är också ett mått på kvalitet.Kulturen måste anpassas till barnens och ungdomarnasbehov.KulturmiljövårdDet fysiska kulturarvet utgör en oundgänglig bank avhistorisk kunskap och är en omistlig identitetsskapandefaktor, i synnerhet när det gäller kulturlandskapet ochsammanhängande bebyggelsemiljöer. Förutom estetiskavärden speglar de såväl regionala och nationella särdrag somett gemensamt europeiskt kulturarv. De ger kunskap omgångna tiders levnadssätt, ekonomiska förhållanden,byggnadstekniker och skönhetsideal samt inspirerarframtidens byggnadskultur.Begreppet kulturmiljö omfattar såväl enskildakulturminnen som sammanhängande kulturmiljöer, såvälbyggnader och skulpturer som hällristningar och runstenar.Miljöförstöringen och samhällsutvecklingen i allmänhetdrabbar inte sällan det fysiska kulturarvet, ochkulturmiljövården måste ha tillräckliga resurser för att mötadessa hot. stödjer ansträngningarna föratt rädda olika föremålssamlingar.Kulturmiljövården skall vara en integrerad del av denövergripande samhällsplaneringen. Kulturminnen och detbyggda kulturarvet bör i högre utsträckning betraktas som enresurs i samhällsutvecklingen, och det är angeläget attformerna för samverkan mellan kulturmiljövårdens organ,högskolan och näringslivet utvecklas när det gällerkunskaps- och metodutveckling. Detta gäller inte minst itider av minskad nyproduktion inom byggsektorn.Den offentliga organisationen för kulturmijövården bör ihögre grad utformas i enlighet med subsidiaritetsprincipen.Riksantikvarieämbetets roll som samordnande ochpolicybildande myndighet samt huvudansvarig för så kalladeriksintressen bör renodlas. välkomnar attsocialdemokraterna har anslutit sig till den förra regeringensvilja att förstärka länsstyrelsernas roll inomkulturmiljövården.De regionala organen bör få en fortsatt ökad roll och nyasamverkansformer mellan olika aktörer sökas. Det är ocksåangeläget att utveckla beställar- och utförarroller inom deområden där konkurrens kan bidra till högre kvalitet ochlägre kostnader, liksom att tillvarata ideella organisationersengagemang i kulturmiljövården. Detta bör ges regeringentill känna.LitteraturDet tryckta ordet har stor betydelse för opinionsbildningoch folkbildning. Boken intar en särställning ikulturverksamheten. Litterära verk förenar generationer ochmänniskor från olika kulturer och områden. Bokläsningstimulerar fantasin och skapar en språklig grund. Intresse förläsning bör därför skapas på ett tidigt stadium. Familj,förskola, fritidshem och skola har här en grundläggandeuppgift.Litteraturen måste nå ut till människorna. Det är viktigt attett allsidigt sortiment finns tillgängligt i hela landet. Detstatliga litteraturstödet är därför betydelsefullt. Det börkontinuerligt utvärderas för att leda till effektiva stödformerför utgivning och spridning i syfte att skapa en mångsidigutgivning.Den tendens mot ökad koncentration inomförlagsbranschen och kedjebildning inom bokhandeln somKulturrådet redovisar kan inte vara önskvärd. Det är därförförvånande att regeringen inte föreslår några åtgärder för attmotverka denna utveckling. Regeringen bör till riksdagenåterkomma med sådana förslag.I då TV- och videoutbud alltmer tar över böckernasroll som kulturbärare är det angeläget att göra resolutainsatser för att åstadkomma en bokens renässans. I annat fallriskerar vi att många människor förlorar de oersättligakulturella värden som litteraturen förmedlar.MedborgarkontorDen enskilda människans behov av lättillgängliginformation och service från myndigheter ökar ständigt.Inrättandet av medborgarkontor är en viktig åtgärd för atttillgodose dessa behov. Den alltmer utvecklade data- ochtelekommunikationstekniken lämpar sig väl för att imedborgarkontoret knyta samman olika myndigheters ochinstitutioners utbud av information. Det gäller olika typer avmyndighetsregister och diarier, riksdagshandlingar, registeröver offentliga uppdrag, olika sakregister, arrangemang,biljettbokning, lediga bostäder, lediga jobb, tomtkö,utbildningsmöjligheter med mera. Detta bör ske medbeaktande av att den personliga intigriteten skyddas.I skall finnas ''allmänhetens terminal''där den enskilde själv med hjälp av enkla instruktioner direktpå bildskärmen, kan hämta information. Men det skall ocksåfinnas tillgång till personal som kan bistå den enskilde iinformationssökningen.På biblioteken finns en stor mängd informationsamlad. Vid etablering av medborgarkontor bör därför alltiden samlokalisering med bibliotek övervägas. Terminaleravsedda för allmänheten bör placeras ut på flera ställen ikommunen, till exempel på stadsdelsbibliotek,kommundelskontor eller i lokaler där människor naturligtsamlas.FolkbildningFolkbildningens viktiga funktion för att bevara och stärkademokratin sker till stor del genom studieförbund ochfolkhögskolor. Dessa måste stödjas. Folkbildningen har iregeringens budgetförslag tilldelats goda resurser. För attmöjliggöra för de som fått minst utbildning att kompletterasin utbildning har vi i en annan motion motsatt ossregeringens förslag om försämringar i vuxenstudiestödet.MassmediaMassmedia spelar en ovärderlig roll som förmedlare avsamhällsinformation och opinionsyttringar och har även ettgrundläggande ansvar för att yttrandefriheten ska kunnaupprätthållas. Mediapolitiken skall syfta till självständighetoch mångfald. Monopolisering av yttrandemöjligheternaskall motverkas.PressFör att ett allsidigt utbud skall kunna upprätthållas ochgaranteras bör offentligt stöd utgå till dagspress. Monopoloch politisk likriktning motverkas genom ett statligtpresstöd. Detta bör vara utformat så att det uppmuntrar engod ekonomi på tidningarna. noterar attsocialdemokraterna nu anslutit sig till den förra regeringensbedömningar när det gäller stöd till utveckling och drift.Radio och TVDe slagkraftigaste massmedierna i vårt samhälle ärbildmedierna, TV och film. En av anledningarna till detta äratt våra tankar och verklighetsuppfattningar är bildmässiga.Bilder, och i synnerhet rörliga sådana, korresponderar medvåra inre bilder och påverkar dessa effektivt.Folkrörelserna skall ges möjlighet att bedriva idéburenprogramverksamhet via radio- och TV-sändningar. Medhjälp av bör de ges möjlighet tillregionala/lokala TV-sändningar utformade av dem själva. Ensorts ''allemans-TV'', reklamfri TV.Sveriges Radio och skall utveckla sittpublic service-ansvar inom ramen för nuvarande kanaler. Debör utveckla sitt utbud av svenskt drama, kvalificeradnyhetsbevakning och samhällsanalytiska program, liksomdokumentärfilm.Public service-kanalerna skall vara reklamfria. För demskall också gälla restrektiva regler för våldsutbud genom deavtal som staten tecknar med dessa. Alla medier bör betänkasitt ansvar för folkbildning och en god språkvård.Genom inrättandet av privat lokalradio harradiomonopolet avskaffats. Det är viktigt att arbetet med attta fram fler sändningsfrekvenser fortgår. En fjärde marksändTV-kanal bör öppnas för reklamfinansierade sändningar.Av statsfinansiella skäl accepterar debesparingar på radions och TV:ns område som regeringenföreslår. Inför nästa budgetår bör dock en annan fördelningövervägas. Det kan vara svårare att effektivisera för radionän för televisionen utan att stora ingrepp i verksamhetenmåste göras. Detta bör ges regeringen till känna.Förbud bör råda för alkohol- och tobaksreklam samtreklam riktad enbart till barn. Reklaminslagen skall ske ifasta block mellan programmen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ekonomisk expertutredning omkulturens betydelse som lokaliserings- ochproduktivitetsfaktor i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att staten skall ta ansvar för ettkulturellt ''stamnät'', en kulturell infrastruktur, som förutomnationalinstitutionerna även skall innefatta regionalastödjepunkter,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det statliga stödet till enskildakonstnärer i större utsträckning bör knytas till särskildaprojekt eller bestämda konstnärliga uppdrag,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att staten bör underlätta förminoriteterna att värna sitt kulturarv,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de kulturinstitutioner som fårstatliga bidrag bör åläggas att presentera en långsiktighandlingsplan vad gäller satsningar inom barn- ochungdomsområdet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturmiljövård,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rollsom samordnande och policybildande myndighet samthuvudansvarig för s.k. riksintressen bör renodlas,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de regionala organen bör få enfortsatt ökad roll inom kulturmiljövården och att nyasamverkansformer mellan olika aktörer bör sökas,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om hur tendensen mot en ökadkoncentration inom förlagsbranschen och kedjebildninginom bokhandeln bör brytas,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medborgarkontor,211. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att folkrörelserna skall gesmöjlighet att bedriva idéburen programverksamhet via radio-och TV-sändningar,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att man inför nästa budgetår böröverväga en annan fördelning av besparingarna mellanradion och televisionen.