mot · GI02Jo215 · 1995-01-25 00:00:00 — Utträde ur omställning 90 Det jordbrukspolitiska beslutet innebar att storaarealer togs ur odling för att minska jordbruketsöverskottsproduktion. Man erbjöds omställningsstöd för attundanta arealen varaktigt från produktion av prisregleradegrödor, i första hand spannmål. På en del marker planteradesskog eller Salix för energiproduktion. På andra anladesvåtmarker. Men de flesta åkrar lämnades bara öppna förogräsen.I ställdes 23 000 ha om av totalt 95 000 haåkermark. Av dessa 23 000 ha har planterats med skogeller blivit våtmark, är anmälda som extensiv vall ochpå har man inte gjort någonting. Vi har settdessa bevuxna med baldersbrå, tistlar, revsmörblomma ochkvickrot med flera ogräs.Det här hade kunnat undvikas, om kravet för att fåomställningsbidrag åtföljts av krav på sådd av vall ellerproteinfixerande gröda som , som hade slagits.I och med EU-inträdet kan dessa arealer ställas om till EU-träda och därmed ingå i underlaget för CAP-bidrag. Dettroliga är, att en stor del av ogräsarealerna kommer att växlasöver. I och med det är de i produktion igen. Kravet för att fåarealstöd enligt CAP är att av åkerarealen skallträdas. Vilken areal väljer bonden själv.De här åkrarna är ogräsbanker och inte möjliga attodla med gott resultat utan åtgärder. Ett snabbt sätt är att fådem i produktion vore att bespruta dem med kemiskaogräsbekämpningsmedel. Det är inte ett bra sätt.Riksdagen har antagit ett mål att användningen avbekämpningsmedel ska halveras fram . Det här ärett mål man tror sig nå, men det kan allvarligt hotas om deomställda ogräsarealerna ogräsbefrias genom en gigantiskbesprutning . Vi kan få koncentreradegiftchocker i vår natur. Det vore naturligtvis olyckligt förnaturen men också för näringen. LRF har sommålsättning att ska vara på väg mot ett av världensrenaste jordbruk. Trovärdigheten kan allvarligt komma påskam, om användningen av bekämpningsmedel ökar underåren som följer.Det går lyckligtvis att få dessa arealer i godtagbart skickpå andra sätt än besprutning. Det enklaste ansluter sig till detkrav som borde ha ställts , nämligen att de odlasmed vall eller proteinfixerande grödor, som slås vidupprepade tillfällen . På det sättet fårmånga av de ettåriga ogräsen chans att gro. Genom att slåvallen innan ogräsen gått i frö kan mängden ogräsfröersuccessivt minskas. De fleråriga ogräsen måste slås fleragånger för att knäckas. Det finnssäkert andra metoder också, tex genom återkommandemekanisk bearbetning som harvning och plöjning. Detviktiga är att välja en annan väg än kemikalievägen.Konsekvensen av ovanstående måste bli följande. Arealsom tas ur omställningsprogrammet och in i EU:s CAP-system måste hanteras speciellt. Den får inte tas i produktionunder utan måste sättas i ogräskarantän. Om vägenatt få en lägre mängd ogräs på åkern är vall, kvävefixerandegröda eller mekanisk bearbetning måste skyndsamt utredasi samarbete med näringen. Det viktiga är att vi undslipperbekämpningsmedel mot ogräsen på dessa åkrar omställda ienlighet med jordbrukspolitiska beslut.Miljöpartiet de gröna vill att regeringen skyndsamt utrederfrågan för att före odlingssäsongens start utfärda enförordning, som föreskriver hur tidigare omställd areal skallhanteras då den växlas in i EU:s CAP-system. I denförordningen skall föreskrivas att sådan areal inte får tas iproduktion direkt och inte får besprutas med kemiskabekämpningsmedel för att komma till rätta medogräsproblemet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att reglering av hur areal omställdenligt jordbrukspolitiska beslut får tas in underEU:s jordbrukssystem CAP.