mot · GI02Ub54 · 1995-04-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:174 Vissa betygsfrågor m.m. Komplettering av betygElevers rätt att gå upp och pröva för ett nytt betyg inombåde gymnasieskolan och komvux har funnits under lång tid.Däremot fanns tidigare vissa begränsningar i rätten attanvända ett nytt betyg i ett avgångsbetyg eller slutbetyg. Isamband med att fattade beslut om nya läroplaneroch kunskapsrelaterade betyg blev det emellertid naturligt attta bort denna begränsning. I ett kunskapsrelateratbetygssystem utgör betyget ''kvitto'' på vissa definieradekunskaper och det är naturligt att slutbetyget dådokumenterar den verkliga kunskapsnivån. Beslutet togs pågrundval av förslag från den parlamentariskabetygsberedningen, och remissinstanserna var genomgåendepositiva till förslaget att övergå till ett kunskapsrelateratbetygssystem.Regeringen föreslår nu att möjligheterna att kompletterabetyg under pågående gymnasietid skall begränsas. Skälenanges vara att ''vissa problem'' uppstått. Bl.a. hävdarregeringen att det finns tendenser till att elever i efterhand,med senare kurser som bas, tenterar upp betygen i tidigarekurser. Detta skulle, menar regeringen, ''urholka''betygssystemet. Därtill anför regeringen att möjligheten atttentera upp betyg har pedagogiska nackdelar. ''Elevernasstudier i andra kurser riskerar att bli lidande och dennaturliga rytmen i studierna störd. ''Det hade varit värdefullt om regeringen mer ingåenderedovisat de konkreta erfarenheter som kunnat dras avgymnasieelevernas vidgade möjligheter tillbetygskomplettering. Innan en sådan redovisningpresenterats är vi inte beredda att göra det omöjligt förgymnasieelever att under pågående gymnasietid kompletterabetyg också i de fall där de erhållit ''Godkänd''. För mångagymnasieelever är det viktigt att kunna göra det för attmöjliggöra antagning till önskade utbildningar inomhögskolan. Att tvingas vänta till efter gymnasietiden medförlängd studietid som följd är orimligt. Regeringens förslagär dessutom inkonsekvent. Om studiesvaga elever förväntaskunna komplettera betygen utan att det arbete dettaförutsätter anses utgöra ett pedagogiskt problem som störstudierytmen, torde även övriga elever klara detta.Vi anser också att regeringens förslag saknar den tilltro tillelevernas förmåga att ta ansvar för sina studier som vi anseratt gymnasieskolan måste präglas av. Eftersom samarbetetmellan gymnasiet och vuxenutbildningen numeraeftersträvas i många kommuner är det viktigt att de reglersom gäller betygen är desamma för båda elevkategorierna.För att undvika de problem regeringen framhåller förordarvi att kommunerna ges rätt att förlägga tentamenstillfällenatill ferietid samt att regler för antalet tentamenstillfällenunder bestämda perioder anges. Några pedagogiskanackdelar till följd av att fler ungdomar ägnar loven åt attförbättra sina kunskaper kan vi inte se.Vad gäller avgifter vid betygsprövning har vi inget atterinra mot att regeringen överväger ett tak för avgifternasstorlek. Det är emellertid viktigt att kommunerna gesmöjligheter att ta ut rimliga avgifter för att klara en del av dekostnader prövningstillfällena innebär.Begreppen studieförberedande och yrkesförberedandeDet är otvetydigt så att gränserna mellan olikakunskapsområden, yrken m.m. förändras och suddas ut.Begreppen studieförberedande respektiveyrkesförberedande är därför i flera sammanhangmissvisande. En mer kursutformad gymnasieskola med flerinslag av specialutformade program kommer sannolikt attmedföra att de olika programmen blir mer integrerade.Vi menar dock att de nationella programmen till sinkonstruktion är sådana att vissa program inriktas på att gekunskaper som är nödvändiga för fortsatta högskolestudier,medan andra lägger större vikt på förberedelser inomsärskilda yrkesområden, de är med andra ordyrkesförberedande. Elever som gått sådana program måstekomplettera sina kunskaper för att klara många av deutbildningar som universitet och högskolor erbjuder. Det ärviktigt att eleverna ges saklig information om detta.Regeringens förslag att ta bort benämningarnastudieförberedande respektive yrkesförberedande innebärökad risk för att elever väljer fel i förhållande till sinaönskemål vad gäller vidare studier. Ett annat skäl till attbehålla benämningarna är att ge de yrkesförberedandeprogrammen en högre status. Det är viktigt att skolan talarom för eleverna vad en utbildning/program leder till. I vissafall leder utbildningen till att man går vidare till universitetoch högskola, i andra att man går direkt ut i arbetslivet ellertill en vidareutbildning.Idag krävs det generellt högre betyg från föratt komma in på ett studieförberedande program än på ettyrkesförberedande. Det finns inga sakliga argument för attdetta förhållande ändras genom att man tar bortbenämningarna utan snarare tvärtom. Risken är stor att manskapar ett A- respektive B-lag mellan de nationellaprogrammen om antar regeringens förslag,eftersom man kan få intrycket att ordet yrke är fult. Detkommer också att bli svårt att kortfattat beskriva skillnadenmellan de olika programmen om beteckningarna tas bort.Den stora skillnaden är inte enbart att tretton program hararbetsplatsförlagd utbildning, medan tre program inte hardet.Regeringens förslag går dessutom stick i stäv med deninternationella utvecklingen. Inom pågår ett stortprojekt där man vinnlägger sig om att definiera i vilken månen utbildning är studieförberedande respektiveyrkesförberedande. Detta för att ge de yrkesinriktadeutbildningarna en högre status. Regeringens förslag avvisas.Svenska som andraspråkRapporterna om invandrarelevers bristande kunskaper isvenska är mycket oroande. Vi beklagar därför att regeringenännu inte tagit initiativ till ett ingående arbete med dennafråga, vilken var en väsentlig punkt i den utredningsplan förskolväsendet som den borgerliga regeringen presenterade förriksdagen under den förra mandatperioden. Regeringen böri särskild ordning låta granska invandrarelevernas kunskaperi svenska och utarbeta förslag för att komma tillrätta medproblemen. Vi vill också erinra om vår principiellauppfattning att målet vad gäller undervisning i svenska måstegälla alla elever oavsett bakgrund. Det är också skälet till attvi tidigare avvisat den socialdemokratiska regeringensförslag att göra en särskild kursplan för svenska somandraspråk i . Att undervisningen måste utgåfrån elevers skiftande behov och förutsättningar ställer enligtvår mening krav på variation vad gäller pedagogik iuppläggning och organisation av undervisningen, men intekrav på en egen kursplan med den utformning kursplanernanumera har.När det gäller gymnasiet har beslutat att sombehörighetskrav för studier på nationella program förutsättakunskaper i svenska motsvarande betyget godkänd /1999. Detta är en viktig signal bl.a. till elevermed annat hemspråk än svenska. Elever som saknartillräckliga kunskaper i svenska skall ges individuelltstudieprogram där undervisning i svenska som andraspråkkan vara en viktig del. För detta ändamål bör gesi uppdrag att utarbeta ett kommentarmaterial till stöd förundervisningen, vars syfte måste vara att ge eleverna sådanakunskaper att de kan övergå till studier på ett nationelltprogram.Regeringens förslag att göra svenska som andraspråk igymnasiet till kärnämne, utbytbart i nationella program motämnet svenska, riskerar att permanenta de stora problem medsvenska språket som många invandrarelever har. Inte minstav betygsskäl kan dessa elever lockas att delta iundervisningen i svenska som andraspråk, trots att de kanklara och skulle utvecklas av att läsa svenska. Vi föreslåristället att svenska som andraspråk erbjuds som ett alternativinom ramen för elevernas egna val. Därigenom skapasmöjligheter för elever med annat hemspråk att få densärskilda stimulans i språkinlärningen som de kan behöva.Dessutom anser vi att en andra variant på den nationellakursen som eleverna kan välja och kommuner och landstingskall erbjuda bör utformas för att stödja invandrarelevernasförkovran i att tala och skriva svenska. bör ges iuppdrag att utarbeta kursplaner för svenska somtillvalsämne, respektive för den andra nationella kurs som viförordar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag i proposition1994/95:174,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att elever även fortsättningsvis börha rätt att komplettera betyg ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om antalet prövningstillfällen underbestämda perioder samt förläggning av prövningstillfällentill elevers ferietid,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begreppen studieförberedanderesp. yrkesförberedande,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning avinvandrarelevernas kunskaper i svenska,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utarbeta ettkommentarmaterial i svenska som andraspråk för elever medindividuellt program,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att erbjuda elever vid nationellaprogram möjligheter att välja svenska som andraspråk inomramen för elevens eget val,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utarbeta en andra nationell kursi svenska, inriktad på svenska som främmande språk.