mot · GI02L309 · 1995-01-25 00:00:00 — Rekonstruktion och sanering av företag gick i genomsnitt 5 000 företag . Motsvarande var 21 219 företag. En stordel av förklaringen till detta kan härledas till denlågkonjunktur och finanskris som drabbade underbörjan av . har lyckligtvisantalet konkurser sjunkit. har vi dock en nivåsom ligger över det normala under 1980-talet.I samband med den dramatiska ökningen av antaletkonkurser har reglerna för konkurs och ackord ifrågasatts,inte minst mot bakgrund av att antalet ackord legat kvar påen blygsam nivå. har använts för att''rekonstruera'' företag i kris vilket lett till stora förluster förde oprioriterade borgenärerna. --1993uppgick leverantörsförlusterna till . Föratt undvika en liknande utveckling bör reglernaom konkurs och ackord reformeras och leverantörernasställning stärkas.Moderniserad företagsrehabiliteringDe senaste årens utveckling visar att nuvarande system förföretagsrekonstruktion (ackordslagen) inte fungerartillfredsställande. Trots den dramatiska ökningen av antaletkonkurser har antalet ackord legat kvar på en mycketblygsam nivå. En av anledningarna till detta äruppbyggnaden av lagstiftningen och framför alltförmånsrättslagen. Eftersom borgenärer med förmånsrättförväntas få full utdelning innan ackord kan bli aktuellt ärutsikterna för ackord i de flesta fall små. Incitamenten fördessa borgenärer är inte tillräckligt starka för att föredraackord framför konkurs. Ett problem med såväl nuvarandelagstiftning som den av föreslagnarekonstruktionslagen (SOU 1992:113) är att förfarandet tarlång tid och är kostsamt för både gäldenärsföretaget ochborgenärerna. Detta understryks av Insolvensutredningensom uppskattar att det nya rekonstruktionsförfarandetkommer att gälla cirka 500 företag och företrädesvisröra medelstora och större företag och tydligen knappastnågra av de mindre företagen.I en fungerande marknadsekonomi krävs naturligtvisadekvata former för avveckling av icke fungerande företag.Utomlands finns flera olika sådana former, varav ''Chapter11'' är en amerikansk modell. I har vi i principendast en tillämpad avvecklingsform, nämligen konkurs.Vi behöver nya avvecklingsmodeller som alternativ tillkonkurs med största möjliga konkurrensneutralitet tillfungerande företag. Remissutfallet överInsolvensutredningens förslag blev blandat och kritikframfördes bl.a. mot att förslaget var tandlöst och stelbentoch inte beaktade de små företagens speciella situation.Riksdagens lagutskott har av regeringen begärt förslagsom bygger inte bara på utredningsförslaget utan på allt somhittills framkommit. I arbetar manförhoppningsvis för fullt med frågan.Ett effektivt rekonstruktionssystem kan förhindra att igrunden livsdugliga företag tvingas i konkurs. Reglerna omföretagsrekonstruktion påverkar de mindre företagen på tvåsätt. Dels i deras egenskap av borgenärer, med oprioriteradefordringar och små möjligheter till utdelning i konkurs. Delsnär de mindre företagen hamnar i kris och intar rollen somgäldenär, med låg soliditet och små möjligheter att snabbtanpassa kostnaderna, t.ex. personalkostnaderna.Sammantaget leder detta till att relativt små kreditförlustertvingar den egna verksamheten i konkurs, s.k.dominokonkurser.En fungerande företagsrehabiliterings rättsliga regleringskall kännetecknas av att borgenärskollektivet ges en centralmaktställning. Regleringen bör följa tre grundläggandeallmänna riktlinjer. Regelsystemet bör ges en flexibelutformning som ger stor frihet att välja rätt form förföretagets rehabilitering och även möjliggör en stegvistillämpning från helt frivilliga till direkt domstolsstyrdaförfaranden. Dessutom är det nödvändigt med ett snabbtförfarande och en kostnadseffektiv procedur.Två rehabiliteringsalternativMot denna bakgrund bör en ny lagstiftning utformas medtvå alternativ, nämligen företagsrekonstruktion ellerföretagssanering.Företagsrekonstruktion är beteckningen på de åtgärdersom behövs för en omfattande företagsförändring. En sådanrekonstruktion kan genomföras i varierande utformning ochbör i första hand ske i utomjudiciella former. Det kan skemed eller utan administrator, med olika inriktning ochplanering, med eller utan förändring av verksamhet samtmed eller utan förändring av rättigheter. I samtliga fall börsträvan vara att utnyttja enklast möjliga nivå. I första handskall beslutsreglerna bygga på enighet eftersom man i annatfall hamnar i ett inomjudiciellt förfarande. Förfarandet skallstå under effektiv tillsyn och klagomål skall kunna riktas tilldomstol. Ett inomjudiciellt förfarande överensstämmer medett utomjudiciellt med den viktiga skillnaden att domstolenär inkopplad från början eller senare och därefter tillsrekonstruktionen är slutförd. Typfallen är naturligtvis attoenighet har uppstått mellan de berörda parterna, varviddomstolen får avgöra tvisten.Företagssanering bör användas i de fall ett företag har''enklare'' ekonomiska problem främst hänförande sig tillskuldbelastningen. Sådan rehabilitering är ett utomjudicielltförfarande och bygger på en frivillig skuldsaneringsplan meden ansvarig rekonstruktör under tillsyn av domstol ellerannan lämplig instans. Vid tvist kan dock företagssaneringenbli ett inomjudiciellt förfarande som kan innefattadomstolsbeslut.För övrigt bör den egentliga rehabiliteringsregleringenkompletteras med regler som främjar målet att uppnåekonomisk rehabilitering av fler företag än för närvarande.Så kan ske genom att fastlägga en grundrutin innebärande först alltid ska pröva företagsrehabilitering i någon formoch endast i sista hand tillgripa konkurs.Rättvisare förmånsrättsordningFörmånsrättslagen är ett instrument för lagstiftaren attutifrån samhällspolitisk hänsyn fördela tillgångarna vidkonkurs. Dessutom har den betydelse vid ackord på det visetatt borgenärer med förmånsrätt förväntas få full utdelninginnan ackord blir akuellt. Ett effektivt rekonstruktionssystemförutsätter därför en förändring i förmånsrättslagen, så attsamtliga borgenärer får tillräckligt starka incitament förrekonstruktion i stället för konkurs.Vid utformningen av en ny förmånsrättslag börmålsättningen vara att begränsa antalet förmånsrätter. Dettaskulle leda till att incitamenten hos de inblandadeborgenärerna att följa upp och ingripa i utvecklingen hosföretag i kris ökar. I detta sammanhang kan det system somnyligen införts i tjäna som exempel. Det finländskasystemet innebär en väsentlig begränsning av antaletförmånsrätter. De allmänna förmånsrätterna har slopats (medundantag av förmånsrätt för underhållsbidrag) och desärskilda förmånsrätterna har begränsats till att i principendast omfatta förmånsrätt för företagsinteckning. Dessutomhar förmånsrätten för företagsinteckning begränsats till attendast gälla för viss del av den intecknade egendomensvärde. Förutom dessa förmånsrätter har samtliga övrigaborgenärer lika rätt till utdelning.För att ytterligare förstärka de mindre företagens ställningi konkurs bör det svaga skyddet för äganderättsförbehåll medåtertaganderätt stärkas. Ett giltigt förbehåll innebär i dessafall att säljaren kan få separationsrätt i konkursen ochföljaktligen får hämta tillbaka de levererade varorna.Härigenom stärks leverantörernas ställning och en stor del avden kapitalförstöring som en konkurs innebär kan undvikas.Starkare företagAtt företag går i konkurs är i sig inget anmärkningsvärt.Ett naturligt inslag i en marknadsekonomi är att nya företagstartas och gamla företag omvandlas eller avvecklas.Förutsättningarna för företagandet förändras med tiden ochicke hållbara affärsidéer konkurreras ut till förmån för mertidsenliga. I det perspektivet är konkurser en nödvändigåtgärd.För de mindre företagen är emellertid det stora antaletkonkurser ett allvarligt problem. Möjligheterna till utdelningi konkurs är begränsat. Vidare är marginalerna i företagensmå varför en kreditförlust lätt kan få följdverkningar i formav nya konkurser. Dessutom har de mindre företagen ofta lågflexibilitet i ekonomiska krissituationer. Att snabbt anpassakostnaderna till helt nya förutsättningar är svårt, vilket bl.a.sammanhänger med de alltför stela arbetsrättsliga reglerna.Samtidigt är andelen eget kapital lägre i dessa företag än ide större företagen.Soliditeten i små och medelstora företag ligger sju--tioprocentenheter lägre än i storföretagen. Historiskt harsoliditeten sjunkit från att ha legat på över 50procent till dagens . För att skapa starkare företagmåste soliditeten höjas, inte minst i de mindre företagen.Såväl externt kapital som internt kapital behövs för att höjasoliditeteten Detta kan ske genom att t.ex. tillåta en höjdavsättning till periodiseringsfonder och genom att införa ettriskkapitalavdrag.Med högre soliditet i de mindre företagen blir dessastarkare och riskerna att hamna i en ekonomisk krissituationminskar. Därmed kan ''onödiga'' konkurssituationerundvikas.Företagsrehabiliteringens målFöretag i ekonomiska svårigheter måste åtgärdas i någonform. är avveckling genom konkurs rätt åtgärd meninte sällan tillgripes onödigtvis konkurs med åtföljandeoacceptabel kapitalförstöring. I många fall bör man därföristället försöka med rehabilitering. Det gäller då att rädda''problem''-företagets ''friska'' kärna och undvikakapitalförstöring och arbetslöshet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om moderniseradföretagsrehabilitering,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en reformeradförmånsrättsordning.