mot · GJ02Fi34 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling Bygg ut den högreutbildningen även iVästsverigeI regeringens proposition 1995/96:25, En politik för arbete,trygghet och utveckling, berörs självfallet också frågan omden högre utbildningen. Där betonas särskilt att nyautbildningsplatser bör åstadkommas när det gällernaturvetenskap och teknik. Regeringen vill främst se enutbyggnad vid de mindre och medelstora högskolorna. Vissageografiska områden utpekas som särskilt lämpliga förlokalisering av nya satsningar.I dvs , , ,, och är utbildningsnivån jämförelsevismycket låg, med vissa undantag. Motiven för satsningar på utbyggnader avhögskolorna i dessa områden är väl så starka som de motiv som regeringenanför för utbyggnader i de områden som man själv förordar.Benägenheten att söka till högskolan har ökat mycket kraftigt under desenaste åren. Detta gäller i särskilt hög grad . I dessa län utomGöteborgs och län ökade den s krekryteringstätheten (antalet högskolenybörjare per invånare, oberoende varstudierna ägde rum) mer än vad riksgenomsnittet ökade. Under en följd av århar söktrycket (antal förstahandssökande per plats) till utbildnings-programmen vid de västsvenska högskolorna varit klart högre än vid övrigamindre och medelstora högskolor och ofta överträffat söktrycket vid demindre universiteten. En bearbetning av VHS snabbstatistik av ansökningarnainför ht 1995 visar att högskolorna i , , , ochTrollhättan/återigen är främst bland de mindre och medelstorahögskolorna vad gäller sökandetryck. Fyra av dessa fem högskolor återfinns iVästsverige. Detta mönster gäller även teknisk och naturvetenskapligutbildning.Sett på nationell nivå har utbyggnaden av ingenjörsutbildningen skettsnabbare än ökningen av antalet behöriga sökande. Antalet platser har ipraktiken visat sig vara större än antalet sökande och åtskilligautbildningsplatser har stått tomma vid läsårets början. Detta gäller emellertidinte ingenjörsprogrammen vid de västsvenska högskolorna. Tvärtom har dethär funnits gott om kvalificerade sökande till många program och flera avhögskolorna har gjort betydande överintag. Denna tendens gäller ävensökandetrycket till den särskilda N/T-satsningen. Medan praktiskt tagetsamtliga högskolor i landet haft svårt att fylla sina platser har flera av devästsvenska högskolorna, t ex och , lyckats mycket väl ochöverträffat planeringstalen.Denna kraftsamling på tekniskt inriktad grundutbildning har skett inommycket begränsade ekonomiska ramar och tyvärr fått ske på bekostnad avangelägna satsningar på fort- och vidareutbildning. Det är också så att alltförsmå resurser har kunnat avsättas för utbildning i samhällskunskap ochhumaniora, t ex moderna språk.En del av förklaringen till det höga sökandetrycket till de västsvenskahögskolorna är att utbyggnaden av antalet utbildningsplatser skett ilångsammare takt än i övriga delar av landet. De snabba särskildasatsningarna koncentrerades till universiteten och detraditionella stödområdena. Ökningen av utbildningsutbudet i harinte på långa vägar räckt till för att möta den ökande benägenheten att sökatill högskolan. En annan del av förklaringen är att de västsvenskahögskolorna driver ett antal nationellt unika utbildningsprogram med storattraktionskraft på studenter från hela landet. Andelen studenter från andradelar av landet är hög, särskilt i jämförelse med universiteten och de tekniskahögskolorna som har en mer utpräglat regional rekrytering.En stor andel av utbildningsplatserna vid de västsvenska högskolorna,särskilt de fyra högskolor som inte har grundskollärarutbildning, är inriktademot näringslivet, och de västsvenska högskolorna har genomgående lagt vikt vid ett nära samarbete med näringslivet både i den egna regionen ochi riket i stort. Denna samverkan kommer till uttryck dels i utbildningen, där tex examensarbeten i mycket stor utsträckning genomförs i samarbetet medoch med stöd av företag, dels i ett snabbt expanderande forsknings- ochutvecklingsarbete. Den nära samverkan med företagen är säkerligen en avförklaringarna till att studenter som avlagt examina vid de västsvenskahögskolorna i så stor utsträckning snabbt får jobb inom sittkompetensområde. Uppföljningar efter studiernas slut ger klara beläggför detta.Det är mot denna bakgrund angeläget att i större utsträckning än vad somframgår av propositionen ta till vara den tillväxtpotential som finns vid devästsvenska högskolorna. Det behövs för att stödja utvecklingen i en avSveriges viktigaste industriregioner med stor tonvikt på mindre ochmedelstora företag men med en mycket låg andel högutbildad personal.Slutligen bör nämnas att samtliga högskolor i inklusiveGöteborgs universitet och utvecklat enomfattande formell och informell samverkan, ibland omnämnd som "detvästsvenska ". Rektorerna träffas regelbundet för information ochsamråd. Det har bildats ett "Högskoleråd för västsvensk forsknings-samverkan" och ett västsvenskt distansutbildningskonsortium. Man sam-verkar vad gäller chefsutbildning och pedagogisk utbildning för lärare ochman samråder om utbildningsutbud, om sommaruniversitetskurser och omutlokalisering av kurser till orter utanför högskoleorterna. Både Göteborgsuniversitet och stöder aktivt uppbyggnad avkvalificerad vetenskaplig ledning av grundutbildning och forskning vid devästsvenska högskolorna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nya utbildningsplatser till de mindre ochmedelstora högskolorna i .