mot · GJ02Fi43 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling Fortsätt utbyggnaden av den högre utbildningen även iVästsverige.Vi delar den allmänna synen på behovet och vikten av en fortsatt kraftigutbyggnad av den högre utbildningen i som kommer till uttryck iprop 1995/96:25. Vi håller också med om att en avsevärd del av de nyautbildningsplatserna bör avse naturvetenskapliga och tekniska utbildningaroch att utbyggnaden bör ske främst vid de mindre och medelstorahögskolorna. Vi har emellertid en avvikande uppfattning vad gäller dengeografiska lokaliseringen och menar att motiven för en fortsatt utbyggnadvid högskolorna i är minst lika starka, som inom de områden somutpekas i propositionen. Med avses i detta sammanhang sex län:Göteborgs och län, , , , samtVärmlands län.I ligger två av landets tre minsta högskolor, nämligenHögskolan i /samt . Ett särskiltansvar bör tas för dessa båda mycket små högskolor i syfte att skapavolymmässiga förutsättningar för en fortsatt god utveckling. Dessutom tillhörmånga västsvenska kommuner den grupp som har den lägsta andelenhögutbildade i riket. Detta blir särskilt tydligt om man jämför kommuner avsamma storlek. Som exempel kan nämnas att utbildningsnivån i ärlägst i riket bland kommuner med omkring 100 000 invånare.Benägenheten att söka till högskolan har, som påpekats i propositionen,ökat mycket kraftigt sedan ht 1991. Detta gäller i särskilt hög gradVästsverige. I alla västsvenska län utom ökadeunder tioårsperioden /85-1993/94 den s k rekryteringstätheten (antalethögskolenybörjare per invånare, oberoende av var studierna ägde rum) mer änvad riksgenomsnittet ökade. Under en följd av år har vidare söktrycket(antalet behöriga förstahandssökande per plats) till utbildningsprogrammenvid de västsvenska högskolorna varit klart högre än vid övriga mindre ochmedelstora högskolor och ofta överträffat söktrycket vid de mindreuniversiteten. En bearbetning av VHS snabbstatistik av ansökningar inför ht1995 visar att högskolorna i , , , ochTrollhättan/återigen är främst bland de mindre och medelstorahögskolorna vad gäller sökandetryck. Fyra av dessa fem högskolor återfinns iVästsverige.Detta mönster gäller även teknisk och naturvetenskaplig utbildning. Sett pånationell nivå har utbyggnaden av ingenjörsutbildningen skett snabbare änökningen av antalet behöriga sökande. Antalet platser har i praktiken visat sigstörre än antalet sökande, och åtskilliga utbildningsplatser har stått tomma vidläsårets början. Det gäller emellertid inte ingenjörsprogrammen vid devästsvenska högskolorna. Tvärtom har det här funnits gott om kvalificeradesökande till många program och flera av högskolorna har gjort betydandeöverintag. Denna tendens gäller även sökandetrycket till den särskilda N/T-satsningen. Medan praktiskt taget samtliga högskolor i riket haft svårt attfylla sina N/T-platser har flera av de västsvenska högskolorna t ex ochJönköping lyckats mycket väl och överträffat planeringstalen. Dennakraftsamling på tekniskt inriktad grundutbildning har skett inom mycketbegränsade ekonomiska ramar och har tyvärr fått ske på bekostnad avangelägna satsningar på fort- och vidareutbildning. Det är också så att alltförsmå resurser har kunnat avsättas för utbildning i samhällskunskap ochhumaniora t ex moderna språk.En del av förklaringen till det höga söktrycket till de västsvenskahögskolorna är att utbyggnaden av antalet utbildningsplatser skett i långsam-mare takt än i övriga landet. De snabba särskilda satsningarna koncentrerades till universiteten och de traditionella stödområdena.Ökningen av utbildningsutbudet i har inte på långa vägar räckttill för att möta det ökade intresset att söka till högskolan. En annan del avförklaringen är att de västsvenska högskolorna driver ett antal nationellt unikautbildningsprogram med stor attraktionskraft på studenter från hela landet.Andelen studenter från andra delar av landet är hög, särskilt i jämförelsemed universiteten och de tekniska högskolorna som har en mer utpräglatregional rekrytering.En stor andel av utbildningsplatserna vid de västsvenska högskolorna,särskilt de fyra högskolorna som inte har grundskollärarutbildning, ärinriktade mot näringslivet och de västsvenska högskolorna har genomgåendelagt stor vikt vid ett nära samarbete med näringslivet både i den egnaregionen och i riket i stort. Denna samverkan kommer till uttryck dels iutbildningen, där t ex examensarbeten i mycket stor utsträckning genomförs isamarbete med och med stöd av företag. Samverkan kommer också tilluttryck i ett snabbt expanderande forsknings- och utvecklingsarbete. Den närasamverkan med företagen är säkerligen en av förklaringarna till att studentersom avlagt examina vid de västsvenska högskolorna i så stor utsträckningsnabbt får jobb inom sitt kompetensområde. Uppföljningar efterstudiernas slut ger klara belägg för detta.Vi menar att det är viktigt att i större utsträckning än vad som framgår avprop 1995/96:25 tillvarata den tillväxtpotential som finns vid de västsvenskahögskolorna. Det behövs för att stödja utvecklingen i en av Sverigesviktigaste industriregioner med stor tonvikt på mindre och medelstora företagmen med mycket låg andel högutbildad personal.Slutligen bör nämnas att samtliga högskolor i inklusiveGöteborgs universitet och utvecklat enomfattande formell och informell samverkan, ibland omnämnd som "detvästsvenska ". Rektorerna träffas regelbundet för information ochsamråd. Det har bildats ett "Högskoleråd för västsvensk forsknings-samverkan" och ett västsvenskt distansutbildningskonsortium. Man samver-kar vad gäller chefsutbildning och pedagogisk utbildning för lärare och mansamråder om utbildningsutbud, om sommaruniversitetskurser och omutlokalisering av kurser till orter utanför högskoleorterna. Både Göteborgsuniversitet och stöder aktivt uppbyggnad avkvalificerad vetenskaplig ledning av grundutbildning och forskning vid devästsvenska högskolorna.Med anledning av vad som ovan anförts föreslår vi att utbyggnad av denhögre utbildningen vid de mindre och medelstora högskolorna i Västsverigeges hög prioritet vid fördelningen av de nya utbildningsplatser som aviseras iprop 1995/96:25. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nya utbildningsplatser till de mindre ochmedelstora högskolorna i .