mot · GI02A807 · 1995-01-25 00:00:00 — Det gäller att få konferenserna att likna en stafett,där varje konferens bidrar till pusselbitar i nästa konferensoch där blir den samlandekonferensen för kvinnors möjligheter i framtiden.Kvinnokonferensen i måste diskutera kvinnans rolli samhället och också det kvinnoperspektiv, som kanförändra samhällsbyggandet och världens situation i störstaallmänhet.Habitatkonferensen har i allra högsta grad att göra medkvinnors rätt att äga bostaden eller tryggt hyra den och medkvinnors rätt att påverka boendet. Boendemiljöerna måsteutformas av män och kvinnor gemensamt. Som det ser ut påmånga håll i världen får kvinnoperspektivet inte komma tilluttryck. Det handlar om rent vatten och goda sanitäraförhållanden, hälsosamma hus, mötesplatser, hälsosamenergi och kollektiva transporter som gör det möjligt förkvinnorna att förflytta sig i samhället på egna villkor.Vi anser att det är viktigt att samordna dessa FN-konferenser och att kvinnoorganisationerna får en fortsattsärskild roll i förberedelserna av dem. Vi vill att regeringenger kvinnoorganisationerna särskilda möjligheter att delta idetta förberedelsearbete.Världskonferens 2000FN har ordnat tre kvinnokonferenser (, ochKöpenhamn) och förbereder en fjärde i . Det blir allttydligare att de problem kvinnor har hänger samman medmansrollen. Kvinnan står för den konkreta försörjningenmed mat, kläder och pengar till skolgång i de flesta u-länder.Kvinnan håller ihop det sociala nätverket i alla länder. Detvanliga i världen är att samhällets struktur och värderingarbaseras på en viss mansroll, där mannen betjänas av kvinnanoch kan ägna sin kraft åt karriär och tävlan med andra män. ISverige har självklarheten i denna struktur länge ifrågasatts.Kvinnor ägnar sig mer sällan åt förhärligandet av våld ochkrig eller åt att tjäna pengar på mediavåld eller vapenhandeltill . Det är inte kvinnorna som styr världen motkatastrofen.Många män är rasande över att känna sig intvingade i ovannämnda förkrympta mansroll. föreslog envärldskonferens om mansrollen i en den 8 mars1994 som publicerades i nordiska, engelska ochamerikanska tidningar. Artikeln rönte ett mycket starktgensvar, inte minst från den moderne mannen, som villkombinera ömhet, empati och helhetsansvar med styrka ochbeslutsamhet och just därigenom vinna en sann attraktivmanlighet.Fyrklöverregeringen anammade utmaningen och ennordisk konferens om mansrollen kommer att ordnas den 27och för att planera för en världskonferens. ViCenterkvinnor anser att regeringen också bör agera för att enFN-konferens om mansrollen anordnas.Kvinnors möjligheter i på jämställdhetsområdet har bidragit till attförbättra kvinnors villkor i arbetslivet. bör verka föratt detta arbete utvecklas vidare. I andra avseenden liggerSverige före EU. Tillsammans med övriga nordiska länderska verka för att den europeiska kvinnans ställningstärks. Kvinnorepresentationen inom EU:s myndigheter ochorgan måste öka. En självklar målsättning bör vara likafördelning mellan könen till befattningar inom EU-organisationen.JämställdhetslagarEU har redan i Romtraktaten inskrivit rätt till lika lön förkvinnor och män. har prövat en flygvärdinnasklagomål och funnit att hon diskriminerats, när en manligpurser fick högre lön än hon, fast han utförde likvärdigtarbete. Domstolen dömde företaget att betala flygvärdinnan.När ett TV-team följde upp detta ärende,möttes man av en viss skygghet. Det hade visat sig att enperson som fått rätt gentemot ett företag inte hade lätt att fåarbete. Jämställdhetslagar inom EU måste därför kombinerasmed trygghet i arbetsrättslig lagstiftning nationellt för attvara till nytta för den svagare parten.Flykting- och invandrarkvinnorFlykting- och invandrarkvinnorna har en särskilt utsattsituation. För dem kan kulturskillnaderna medföra särskildaproblem eftersom kvinnans ställning i många av de länderflyktingarna kommer ifrån är helt annorlunda än här. Det kangälla allt från sådant som är helt förbjudet i somkvinnlig omskärelse till deltagande i blandad gymnastik ochmöjligheten att själv välja den man, man vill gifta sig med.Det är viktigt att invandrarna kan bevara sin kultur, sinasedvänjor och sin religion och själva välja hur mycket de skaintegreras i det svenska samhället. Den kulturellamångfalden kan berika vårt samhälle men ställer också kravpå flexibilitet hos båda parter. När invandrares moral- ochrättsuppfattning kolliderar med vår är det nödvändigt att slåfast att både lika skyldigheter och lika rättigheter gäller allasom bor i . Ingen får sätta sig över lagen genom atthänvisa till sin kultur. Svenskt rättsväsende måste ocksåbehandla invandrare på samma sätt som svenskar.Invandrarkvinnor har en särskilt svår situation påarbetsmarknaden. Många invandrarkvinnor har haft bådefysiskt och psykiskt påfrestande arbeten inom industri ochservice. Dubbelarbetet är ännu mer tydligt hos dem. Det harlett till att många invandrarkvinnor drabbats av belastnings-och förslitningsskador. Individuell rehabilitering är viktig föratt undvika förtidspensionering.Det är angeläget att invandrarkvinnorna får del av alla dearbetsmarknadspolitiska instrument som finns för att kommaut i arbetslivet. Många vill också starta egna företag och är iän högre grad än andra i behov av hjälp, stöd och rådgivning.De särskilda kvinnolånen kan också vara ett bra stöd förinvandrarkvinnornas företagande. Invandrarpraktiken harvisat sig vara en bra åtgärd, varför denna måste fortsätta.Kvinnors arbeteRätten till eget arbete får aldrig ifrågasättas. Socialtrygghet och ekonomiskt oberoende är starkt kopplat till etteget arbete. Den djupa lågkonjunkturen har ökatarbetslösheten. Detta gäller även bland kvinnor, även om viinte kan se i arbetslöshetstalen att kvinnor har drabbats likahårt eller hårdare än män. Förklaringar till detta är attkvinnor är mer benägna att ta olika tillfälliga jobb, att arbetadeltid och att kombinera flera olika anställningar.TjänstesektornEn stor del av framtidens arbeten kommer att finnas itjänstesektorn, både inom offentlig och privat sektor. En radmöjligheter till eget företagande växer fram som alternativtill den offentliga tjänstesektorn. I takt med förändringar ochrationaliseringar av både offentlig och privat sektorförsvinner många av de traditionella kvinnojobben.Allteftersom tekniken utvecklas ser vi fler och fler äldrekvinnor som arbetat länge med arbetsuppgifter som blivitomoderna. Det är angeläget att dessa kvinnor ges utbildningför att kunna klara av också de nya jobben. För det krävsutbildningsinsatser. Utbildningsvikariat ger en möjlighet atthöja kompetensen. En ytterligare ökning med minst 3 000utbildningsvikariatsplatser bör därför ske.6-timmars arbetsdagDet råder en stor obalans på arbetsmarknaden. Medanmånga människor går arbetslösa arbetar andra mycketövertid. Med en annan fördelning av arbetstiden skulle fleranya arbetstillfällen skapas. har vi en alltför skevfördelning av arbetet. Om all den tid som utförs ute påföretagen som övertid istället gjordes om till nya tjänsterskulle detta motsvara ca 75 000 nya anställda. Om videssutom skulle omfördela arbetstiderna skulle detta skapaännu fler nya arbeten.Flexiblare och mer individanpassade arbetstider blir alltvanligare, även i kombination med olika arbeten. Alla lokalaförsök som gjorts där arbetstiderna utformats flexibelt ienlighet med de anställdas önskemål pekar på att trivsel ochproduktivitet ökat och att arbetsskadorna minskat. Bådearbetsgivare och arbetstagare tjänar på sådana system. Enmer flexibel arbetstid kan införas inom ramen förnuvarande lagstiftning. Vissa arbetsuppgifter kan meddagens moderna teknik även utföras på distans. En flexibelarbetsmarknad kräver också en ökad flexibilitet inombarnomsorgen från kommunernas sida.Kvinnoarbetstiden är , generellt sett, sex timmarper dag. Det är kvinnorna som väljer att frivilligt förkorta sinbetalda arbetstid för att familjens vardag ska kunna fungera.Resultatet av detta blir att kvinnor tjänar mindre. Andrakonsekvenser blir även låg sjukpenning och pension.Samhället har mycket att vinna på införandet av en 6-timmarsdag. Livskvaliteten ökar både för dem som arbetarför mycket och för dem som inte har något arbete alls. Denenskilde kommer att ha mer tid att engagera sig i detoffentliga livet, familjen och fritiden. Med en förkortadarbetsdag för alla får också männen en verklig möjlighet attengagera sig i familjens vardag utan att behöva ge upp enyrkeskarriär.Målet är att alla ska få en normalarbetstid på 30 timmarper vecka vilket i sin tur ger utrymme för en arbetsdag . En daglig förkortning av arbetstiden skulle gealla rättvisa möjligheter att konkurrera på arbetsmarknaden.Kvinnor och män skulle då jämställas.Nya undersökningar visar att både män och kvinnor ärberedda att gå ner till sex timmars arbetsdag och samtidigtacceptera en lönesänkning om detta ger jobb till flera.Lösningen måste vara att den enskilde arbetstagaren i ettlängre perspektiv successivt trappar upp lönen somarbetstiden ligger kvar på sex timmar.Det är bra att det nu getts direktiv till en nyarbetstidsutredning. Syftet med en ny arbetstidsutredningmåste vara att uppnå målet att sänka normalarbetstiden 30-timmars arbetsvecka med möjlighet till en 6-timmarsarbetsdag, vilket måste framgå av direktiven.Lika lönLika lön för likvärdigt arbete är en fråga som engageraralla politiska kvinnoorganisationer. En väl fungerandearbetsmarknad får inte vara könsuppdelad. Det är denenskilda människans kompetens och intresse som måste varaavgörande. När alla människors kompetens ochutvecklingsmöjligheter tas tillvara, oavsett kön, främjasockså tillväxten i ekonomin.Vi behöver ett könsneutralt arbetsvärderingssystem. Ettsådant ska omfatta både prestationer och krav och utformastillsammans med de anställda. Men metoden bör ävenanvändas till jämförelser mellan olika företag och branscher.Först med en öppen redovisning av lönerna i företagen ochmed en lönestatistik som visar skillnaden mellan mans- ochkvinnolöner kan problemet angripas med kraft ochkvinnorna på ett sakligt sätt driva sina lönekrav. Det gerockså kunskap till löneförhandlingarna. Vi måste få flerkvinnliga löneförhandlare. Arbetsmarknadens parter har detstörsta ansvaret för att utjämna löneskillnaderna mellankvinnor och män. Arbetsmarknadens parter måste ta sittansvar och prioritera lösningar på problemet med deojämlika lönerna i de kommande löneförhandlingarna. Närdet gäller det statliga området har regeringen ett särskiltansvar att få bort ojämlikheterna vilket bör geregeringen till känna.Kvinnors företagandeDe nya jobben finns i de små och medelstora företagen.Kvinnligt företagande är en viktig del av framtidensframgångsrika företagande i hela landet. Andelen kvinnligaföretagare bör öka från till 30 procentinom en femårsperiod. För att uppnå den målsättningenkrävs rätt förutsättningar, rådgivning, stimulans, utbildningoch tillgång till riskkapital.Det finns en oerhörd kvinnokraft runt om i landet medmängder av idéer, nätverk och olika typer avutvecklingsprojekt som växer fram överallt. Kvinnorsföretagande ser annorlunda ut än mäns. Kvinnor startar imindre skala. De har ofta mindre tillväxtambitioner utan attför den skull ha sämre förutsättningar eller möjligheter.Istället har kvinnor en mer realistisk syn på sitt företagande.Det innebär ett försumbart risktagande men ger många nyaarbetstillfällen.Men kapitalmarknaden är inte sällan avvisande till att gelån till kvinnors företag. förslag om företagsgarantiär ett koncept på att staten går in och garanterar mindreföretag kreditvärdighet under en känslig utvecklingsperiod.Allmänt sett är det angeläget att alla former av företagsstödanpassas till kvinnors företagande.Genom centerinitiativ under förra regeringens tid infördesdels mikrostödet som via länsstyrelserna kan ges tillföretagande i liten skala, dels de s k kvinnolånen, särskiltlämpade att underlätta kvinnors företagande. Lånen har gettmycket goda resultat. I sammanhanget bör beaktas denbetydelse de kan ha även för invandrarkvinnornasföretagande och deras möjlighet på arbetsmarknaden. Denutökning till som föreslås är positiv.Vi förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen och vidbehov anslår ytterligare medel.Det obetalda arbetetI vårt samhälle utförs lika mycket betalt som obetalt arbete.Det obetalda arbetets osynlighet gör att vi underskattar dessbetydelse. En jämn fördelning av detta arbete mellan kvinnoroch män är nödvändigt för ökad jämställdhet.Vi har i samhället en obetald stödtrupp som tar hand ombarn, ungdomar och de gamla. När neddragningar sker inomden offentliga sektorn ökar ofta behovet av hjälp frånanhöriga. Även ideella organisationer gör stora insatser förmänniskor i behov av stöd och hjälp. Utan dessa insatserskulle samhällets kostnader för vård och omsorg varabetydligt större.För att få kunskap om människors hela arbetssituationmåste det obetalda arbetet mätas och värderas. Enligtslutdokumentet från i är en avde viktigaste strategierna inför 2000-talet att man börjar mätaoch värdera det obetalda arbetet i ekonomisk statistik. BNP-måttet måste kompletteras. Tidsanvändningsstudier är därförnödvändiga för att vi ska kunna mäta detta obetalda arbete.För det krävs lika modeller i hela . Det är viktigt attSCB fullföljer sitt uppdrag att ta fram ett nytt BNP-mått därdet obetalda arbetet ingår.TurismenTurismen är den snabbast växande näringen i . Denerbjuder många möjligheter till arbetstillfällen ochföretagande för kvinnor, inte minst på landsbygden. Sverigehar oerhört mycket att erbjuda i form av kultur, historia,natur, miljötänkande, äventyrsturism, mat- och bygdekulturm m som med rätt marknadsföring kan locka fler turister tillolika delar av vårt land. Mycket av detta är kvinnorstraditionella områden. Vi menar att måste satsa mersystematiskt på marknadsföring av hela denna kombinationav upplevelser för att få fler utlänningar att upptäcka Sverigeoch fler svenskar att turista här. Därför är det angeläget attalla aktörer på denna splittrade marknad kan samlas i ettsamordningsorgan som kan utforma en policy för svenskturistpolitik och ta ansvar för uppföljning och utveckling avden småskaliga turismen.Utbildning och forskningKunskap är makt. Kunskap spelar en allt större roll somförändringskraft i samhället. I kunskapssamhället ökarbehovet av utbildning och vidareutbildning. ,gymnasiet och högskolan utgör grunden. Utbildning måstevara tillgänglig för flickor och pojkar på jämlika villkor.Jämställdhet i skolanSkolan ska verka för jämställdhet mellan pojkar ochflickor. Det är ytterst en fråga om demokrati. Tyvärr gårjämställdhetsarbetet för långsamt i skolan. All personal somdeltar i skolans verksamhet har ansvar för att förbättrajämställdheten inom det område de verkar.Enligt undersökningar upptar pojkarna två tredjedelar avtiden till elevernas förfogande i klassrummet. Pojkar taroftare ordet utan att ha fått frågan. Det finns ävendokumenterat att lärare bemöter flickor och pojkar olika. Detkan t ex vara att läraren talar på olika sätt till flickorrespektive pojkar, kommenterar oftare och bygger på sådantsom pojkar sagt eller att flickorna får frågor som endastkräver ett svar utan utvikningar. Läromedlen är inte helleranpassade till läroplanens jämställdhetskrav.Mycket tyder på att skolans ''dolda'' läroplan bidrar till attcementera traditionella könsroller. Undervisningsformernamåste förändras så att hänsyn tas till flickors och pojkarsolikheter i behov och intresse. Jämställdhet måste innebäraatt flickor både i och utanför skolan är lika väl förbereddasom pojkarna i att hävda sina intressen och vara med ochpåverka.Vi i kommer att återkomma med mer detaljeradeförslag i samband med regeringens aviserade proposition omjämställdhet i skolan.Flickor och teknikUnder större delen av närkampanjverksamheten för ''flickor och teknik'' var somintensivast var andelen flickor i tekniska utbildningar runt 20procent. i ett längre perspektiv har det skett en vissutjämning vad gäller fördelning av kvinnor och män itekniska utbildningar. Trots detta är skillnaden fortfarandeoroväckande stor.Både flickors och pojkars intresse för NT-området,naturvetenskapliga och tekniska utbildningsvägar, sjunkeroch det från en redan otillräcklig nivå. De framsteg somuppnåtts när det gäller att öka andelen flickor till NT-områdethar planat ut eller till och med förlorats. Detta är allvarligtav flera skäl. NT-området kan inte vara utan halvabefolkningens kompetens. Vi vet att kraven på tekniska ochnaturvetenskapliga kunskaper ökar, även inom områden somvård och omsorg som tidigare erbjudit många yrken utansådana krav.För att få barn och ungdomar intresserade avnaturvetenskap är bra lärare den viktigaste enskilda faktorn.Det visar en undersökning vid pedagogiska institutionen iGöteborg. Flickornas val är dessutom mer än pojkarnasberoende av deras sociala bakgrund.Könssynen på teknik styr också våra föreställningar.Kvinnors teknikanvändning och kunskap är ofta dold ellersedd som något annat.Lika väl som jämställdhet i skolan är en pedagogisk fråga,är också ''ämnet'' flickor och teknik det. Skolansundervisning i teknik och naturvetenskap måste ändras så attden stämmer bättre överens med flickornas intressen.Högre utbildning och kvinnoforskningFler flickor än pojkar går vidare till högre utbildning.Flickor väljer dock kortare utbildningar, fortsätter i mycketmindre utsträckning till forskarutbildning och har svårt attgöra karriär. Ju högre upp i tjänstehierarkin man kommerdesto färre kvinnor. är exempelvis avprofessorerna kvinnor.Orsakerna till detta är givetvis många och kan bland annatsökas i den könsuppdelade arbetsmarknaden men också i denbrist på jämställdhet som råder inom högskolor ochuniversitet.Den högre utbildningen måste utformas så att den gagnarjämställdhet mellan kvinnor och män. Det måste ankommapå universitet och högskolor att ha en rekrytering som gagnarjämställdhet, att utbildningarnas och kursernas innehåll gerkvinnor och män likvärdiga förutsättningar och att forskningprioriteras på ett jämställt sätt.Flera olika vägar måste sökas att öka antalet kvinnor påhögre tjänster. Exempelvis kan ett antal nyaprofessorstjänster inrättas på områden där det finns mångakompetenta kvinnor. Där kvinnorepresentationen är specielltlåg bör också kvinnliga professurer inrättas. Vidare behövsdet åtgärder på alla lägre nivåer: ökat antal doktorander,tjänster på post doc-nivå och fler kvinnliga prefekter. Direktkvotering är vi däremot mer tveksamma till. Det finns riskatt detta skulle uppfattas som att kvinnor får tjänster utan attegentligen ha kvalifikationerna, vilket skulle ge felaktigasignaler.Centern kommer att återkomma med förslag i sambandmed regeringens aviserade proposition om åtgärder för attstimulera lärosätena till större ansträngningar när det gälleratt öka andelen kvinnor på olika nivåer.Forskningen inom områden som kvinnors arbetsliv, hälsaoch roll i samhället är ofta svår att hänföra till specifikasektorer. Det är därför viktigt att sektorsövergripandeforskning får tillräckliga resurser. Speciella centra förkvinno- och jämställdhetsforskning måste ges fortsatt stöd.Till Forskningrådsnämndens arbetsuppgifter hör att stödjakvinno- och jämställdhetsforskning. Stödet till denna harökats under innevarande år men ökningen har skett från enoacceptabelt låg nivå. En ordentlig ökning av anslaget tilldenna forskning måste ske genom omfördelning. Universitetoch högskolor har också ett stort ansvar för att fördela medeläven till sektorsövergripande forskning. En uppföljning avhur detta sker bör genomföras.Utbildning i arbetslivetEn av de viktigaste faktorerna för både kvinnors och mänsutveckling är förmågan att hantera och utveckla sin kunskap.I den strukturförändring från industrisamhälle tillkunskapssamhälle som pågår omsätts kunskap i allt snabbaretakt. Utbildning och fortbildning under hela livet -- livslångtlärande -- blir därmed allt viktigare.Kvinnor i riket har i genomsnitt högre utbildning än män,men fler är korttidsutbildade och fler kvinnor än män hararbeten som inte ger möjlighet till kompetensutvecklinginom företagen där de är anställda. Kvinnor får mer sällanpersonalutbildning än män. Deltidsanställda, som till störstadelen är kvinnor, blir oftast förbigångna vid företagensutbildningsinsatser. Detta är otillfredsställande. Det är därförviktigt att det i arbetsplatsens jämställdhetsplan ingårlikvärdiga utvecklingsmöjligheter för kvinnor och män.När kvinnor blir arbetslösa är det viktigt att de gesmöjlighet att höja sin utbildnings- och kompetensnivågenom utbildnings- och arbetsmarknadssatsningar.Social trygghetFamiljesyn och socialpolitikDet är föräldrarna som i första hand har ansvaret förbarnens uppväxt och fostran. Föräldrarnas kärlek ochomsorg och deras överföring av normer och ideal skapar hosbarnet en grundtrygghet som gör det rustat att möta livetsolika påfrestningar och att visa respekt och hänsyn gentemotandra människor. Att vara förälder innebär ett stort ansvaroch är betydelsefullt för hela samhällets utveckling. I dennasin viktiga uppgift behöver föräldrarna samhällets stöd.Det ständigt föränderliga samhället, den högaarbetslösheten, ekonomiska åtstramningar, den stressadevardag som uppstår då både arbete, hem och familj skahinnas med -- allt detta sammantaget medför storapåfrestningar på barnfamiljerna. Den ekonomiskagrundtrygghet och den rättvisa och möjlighet till valfrihetsom skapas genom förslag till barnkonto ochobligatorisk arbetslivsförsäkring skulle istället innebära enminskning av påfrestningarna.Papparollen behöver stärkasDet ökade och allt grövre våldet i samhället och framföralltden senaste tidens tecken på att förövarna blir allt yngreväcker frågor om vilka olika faktorer som påverkar barn ochungdomar i denna riktning. Allt ifrån våldsskildringar imedierna till vapentillgängligheten i landet diskuteras. Mendet har också visat sig att många av de pojkar som hamnar ikriminalitet eller som tar till våldshandlingar saknar enpappa eller någon annan manlig förebild i sin närhet.Papparollen behöver stärkas.Samhällsutvecklingen har på ett radikalt sätt förändratförutsättningarna för föräldrarna att fullgöra sin viktigaföräldraroll. Allt fler barn lever tillsammans med endast enförälder, oftast mamman. Förvärvsfrekvensen blandsmåbarnsföräldrarna har ökat kraftigt med allt vad detinnebär av slitningar mellan yrkesliv och familjeliv i denstressade vardagen. Påfrestningarna blir stora framförallt påkvinnan eftersom det i de flesta familjer är honsom har huvudansvaret för hemmet och barnen.Vårdnadsbidraget, den valfrihets- och rättvisereform somockså skulle ge de småbarnsföräldrar som så önskademöjlighet att tillbringa litet mer tid med barnen, fick aldrigen chans till etablering utan avskaffades närSocialdemokraterna kom till makten. Vi beklagar detta.Barnkonto -- ett rättvist familjestödProblem till följd av arbetslöshet och ekonomiskaåtstramningar bidrar också i hög grad till ökade påfrestningarpå barnfamiljerna. I dagens socialförsäkringssystem sombygger på inkomstbortfallsprincipen missgynnas de mångaensamstående mammorna, som oftast är deltidsarbetandeeller lågavlönade. Med nuvarande föräldraförsäkring fårhöginkomsttagaren upp till tio gånger högre ersättning perdag för omsorgen om sina barn jämfört med vadlåginkomsttagaren får. Andelen ensamstående kvinnor medbarn som är beroende av socialbidrag har också stigit frånvar fjärde till nästan varannan.Den s k generella välfärden omfattar långt ifrån alla idag.Det är samhällets uppgift att garantera alla en grundläggandesocial trygghet. Inte minst måste detta gälla inomfamiljepolitikens område. Den ansvarsfulla föräldrarollenutsätts för allt större påfrestningar på grund avförändringarna i samhället. Samhällets stöd är nödvändigt.Men dagens familjestöd saknar den flexibilitet, valfrihetoch rättvisa som borde vara självklar i ett moderntvälfärdssamhälle. Föräldrarnas möjligheter att självabestämma vad som passar bäst för deras barn och för derasfamiljesituation är alltför små, inte minst då det gäller valetav barnomsorg.