mot · GI02U212 · 1995-01-25 00:00:00 — hållning när det gäller och dessinstitutioner har varit alltför passiv. Denparlamentariska kontrollen och den offentliga insynen hardessutom varit utomordentligt svag. I stor utsträckning hardet överlåtits till tjänstemän att i praktiken formuleraSveriges hållning vilket lett till en låg profil. Debatten omVärldsbanken, dess projekt och det svenska deltagandet haremellertid ökat . Detta är mycket glädjandeeftersom en mycket stor del av det svenska biståndetkanaliseras genom eller på annat sätt påverkasav bankens agerande. På grund av en växande diskussion ochkritik i många länder har arbetssätt börjatreformeras. Dock sker reformerna i en alltför långsam taktoch det krävs ett aktivt och öppet agerande från svensk sidaför att påskynda denna viktiga process.FN:s miljökonventionerVärldsbanken har som ledande internationellfinansinstitution en avgörande betydelse för att genomföraoch följa upp internationella miljökonventioner. Trots sittengagemang i Globala Miljöfonden (GEF) satsarVärldsbanken tyvärr ofta på utvecklingsprojekt varsmiljöpåverkan istället motverkar möjligheterna att uppnå deåtaganden som och många andra av bankensmedlemsländer gjort genom internationellamiljökonventioner. Särskilt gäller detta Klimatkonventionen,Montrealprotokollet och konventionen om biologiskmångfald. 8 miljarder USD av lån till projektinom energisektorn stöder uppbyggnad av fossildrivenenergiproduktion. av energikrediterna går tillprojekt som bygger på icke-konventionella energikällor,energisparande och effektiviseringar. Banken fortsätterockså att finansiera projekt som kräver användning avozontärande substanser.Vi kräver att och svenska representanter iVärldsbanken aktivt skall arbeta för att utvecklingsprojekteninte får motverka svenska internationella miljöåtaganden.Bättre biståndsprojektVärldsbanken har till stor del bra riktlinjer på områden somberör miljöeffekter, folkomflyttningar och andra socialaeffekter. Trots det leder bankens projekt alltför ofta tillnegativa sociala och ekologiska konsekvenser, eftersomriktlinjerna i praktiken inte följs. Bankens egna utvärderingarhar pekat på det s.k. utlåningstrycket som en grundorsakstora problem vid genomförandet av projekten, problem somgäller både de sociala, ekonomiska och ekologiskaaspekterna av projekten.Fortsatta satsningar på storskalig infrastruktur visar ännu tror på indirekt fattigdomsbekämpning och attvälståndet skall sippra ned till de fattiga.Erfarenheterna talar för, och vi anser att allaVärldsbanksprojekt bör relateras direkt och tydligt tillfattigdomsmålet och utvärderas från detta. Biståndsmedelbör också användas så att lokala resurser i i såhög grad som möjligt kommer till användning och att denlokala kompetensen stärks. Detta försvåras av storskaligaprojekt där kontrakten i allmänhet går till internationellastorföretag.Speciellt när det gäller byggande av stora dammar förvattenkraftsproduktion och/eller bevattning har projektenvisat sig orsaka politiskt komplicerade konflikter och fåallvarliga sociala och ekologiska konsekvenser. Fortfarandeplaneras också nya stora dammprojekt med omfattandetvångsförflyttningar och enorma och oåterkalleligamiljöstörningar som följd. Ännu deltar medsvenska skattemedel i dessa destruktiva projekt. I enlighetmed en växande opinion bland folkrörelser i såväl Nord somSyd bör införa ett moratorium för stöd tillstora dammar. IDA-medel bör inte heller användas till dennatyp av projekt. En större del av IDA:s medel bör iställetanvändas för att utveckla mänskliga resurser. En större delav lånen inom energisektorn bör gå tillenergieffektiviseringar och s.k. icke-konventionellenergiproduktion.SkuldsaneringSkuldbördan för tredje världen ökar kontinuerligt ochskapar en situation som i allt större utsträckning trängerundan social offentlig verksamhet, ökar fattigdomen ochförsvårar en positiv utveckling. Rådande skuldstrategiinnebär i praktiken att biståndsmedel avsedda för utvecklinggenom IDA-fonden används till återbetalning avmultilaterala skulder. bör aktivt verka för en mersammanhållen skuldsaneringsstrategi där inte bara debilaterala utan även de multilaterala skulderna hanteras påett mer långsiktigt sätt. och fordringarpå de fattigaste länderna måste ses över och saneras på ettsätt så att dessa institutioners möjligheter att främjautveckling och stabilitet bättre tas tillvara. Det skulle ocksåväsentligt öka möjligheterna för världens fattiga att självavända den negativa utveckling som dominerar idag.IDA-lån på mjuka villkorIDA är aktuellt eftersom det förs förhandlingarom nya påfyllnader av medel och det finns därför särskiltstora möjligheter att påverka inriktningen på fondensverksamhet. Som ett av de få finansieringsorgan som vändersig till de riktigt fattiga länderna har en viktig uppgiftatt fylla. kan dock knappast sägas uppfylla sitt mål:fattigdomsbekämpning. skiljer sig inte utlåningensinriktning nämnvärt från IBRD-lånen som ges på rentkommersiella villkor. De mjuka krediter som beviljas av IDAbör i mycket högre grad användas till utveckling avmänskliga resurser, medan de stora infrastrukturellaprojekten bör begränsas.Förbättrad nationell kontrollSåväl bankens egna som andra, utomstående utredningarhar angett bankens struktur -- med liten insyn, en stor ochsjälvständig administration, ett starkt utlåningstryck ochfrånvaron av ekonomiskt ansvar för de verksamheter manstöder -- som orsaker till bankens dåliga projektkvalitet. Föratt motverka dessa strukturella brister krävs en tydlig politiskstyrning och kontroll. För svensk del är denna mycket svagidag. är i hög grad en fråga för en liten gruppav tjänstemän på UD och . Eftersomrelationerna mellan banken och medlemsländerna inte ärfastställda i bankens stadgar finns det dock stora möjligheterför att få ökad insyn och större inflytande överSveriges agerande i Världsbanken.Både interna arbete och den svenskahållningen måste präglas av betydligt större öppenhet. Engenomgripande offentlig debatt måste kunna ske innanupplåningsbeslut är fattade.Nordisk samverkanDe nordiska länderna deltar i genom ett roterande system och samarbetar påtjänstemannanivå. Det är därför lämpligt att även enparlamentarisk samverkan sker på nordisk nivå. bör i detta avseende vara en lämplig arena förgemensamt utbyte och diskussion för att förankra engemensam hållning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att hos regeringen begär tillsättande av enutredning med uppdrag att lägga fram förslag om bindanderiktlinjer för agerande i IMF och därsyftet bör vara att öka den offentliga insynen, skapa en bättreparlamentarisk kontroll och uppnå en mer pådrivande roll förSverige i strävan att förbättra det multilaterala biståndet,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt och representant i aktivtskall verka för att banken agerar i enlighet med svenskaåtaganden vad gäller internationella konventioner omklimatförändringar, biologisk mångfald,Montrealprotokollet m.m.,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör inrätta ettmoratorium vad gäller stöd till stora dammprojekt,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att IDA-medel inte skall användasför stora dammprojekt,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en större del av IDA:s resurserskall användas för utveckling av mänskliga resurser och atten större del av lånen inom energisektorn går tillenergieffektiviseringar och s.k. icke-konventionellenergiproduktion,6. att hos regeringen begär ett utförligtbeslutsunderlag inför påfyllnad av medel till ,. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka aktivt fören mer sammanhållen skuldsaneringsstrategi,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öppenheten och den offentligainsynen måste förbättras väsentligt inom ochdess institutioner,9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kontinuerligt skall offentligöra de instruktionersom ges till verkställande styrelsen i och ,10. att beslutar inrätta en parlamentarisktsammansatt grupp för att kontinuerligt följa Världsbankensoch IMF:s arbete,11. att hos regeringen begär förslag till för att där inrätta en parlamentarisk grupp förutarbetande av gemensam hållning och uppföljning av detnordiska agerandet i och .