mot · GI02Ub644 · 1995-01-25 00:00:00 — Kraven på förvärvad kunskap och färdighet ställs högt närdet gäller arbetsterapeututbildningen och andravårdutbildningar, bl a för att trygga patientsäkerheten.Utbildningarna leder fram till nationellt och internationelltgångbara yrkesexamina för vilka statsmakterna harformulerat nationella mål. De är akademiska utbildningarmed ämnesteoretiska studier som bygger på vetenskap ochbeprövad erfarenhet. Ansvaret för yrkesträning vilar däremotprimärt på arbetsgivaren.För att fungera bra i ett yrke krävs såväl teoretisk skolninginom ämnesområdet som träning i att omsättaämneskunskapen på tillämpade problem. Det är självklart attett yrke som innebär behandling av människor alltid ställerhögre krav på den nyexaminerade studentens färdigheter änmånga andra yrken. När de nyexamineradearbetsterapeuterna går ut till dagens arbetsliv fordras ettomedelbart självständigt ansvar för patientbehandling,som patientsäkerhet och kvalitetssäkring äroomtvistliga hörnstenar i svensk hälso- och sjukvård.Då arbetsterapeututbildningen återgick till 3-årigutbildning (120 poäng) anförde föredragande statsrådet ihuvudsak följande skäl: Arbetsterapi är ett tvärvetenskapligtämnes- och yrkesområde med rehabilitering som huvudmål.Kunskapsutvecklingen har varit oerhört snabb under senaretid. Arbetsterapeut är ett självständigt yrke, som spararpengar för såväl samhället som enskilda genomrehabiliterande insatser, vilket medför minskat personligtlidande, tidigare återgång till arbetet, mindre beroende avsamhällets vård, hemtjänst m.m. Dessutom minskarutbildade arbetsterapeuter behovet av läkarinsatser.Dagens hårdnande arbetsmarknad och besparingar inomhälso- och sjukvården har förändrat kraven på nyutbildadearbetsterapeuter och jämförbara grupper. Utbildningen hållerhög teoretisk nivå, men erfarenheten från praktisktillämpning är begränsad. Therapists (WFOT) har i sinaminimum standards krav på minst 1 000 timmars praktik för godkänd utbildning, vilket är ettkriterium för medlemskap i organisationen. För att mötaarbetsmarknadens krav har en praktiktjänstgöring vidinträdet till arbetslivet diskuterats.Denna inskolning till arbetslivet kan lösas på två vägar;antingen genom att införa ett praktikår som arbetsgivarnaansvarar för, eller genom att tillskapa resurser inom detreguljära utbildningssystemet, vilket innebär attutbildningen förlängs med . Detta skulle innebära enbetydande kvalitetsförbättring för alla parter, bådearbetsgivare, patienter, utbildningsanordnare och studenter.Arbetsterapin vid har prövat en variant avinskolning i arbetslivet. Den erfarenhet man nått visar att ensuccessiv inskolning ger många fördelar, psykologiskavinster och sannolikt leder till en tryggare och säkrareyrkesroll och därmed en allmänt sett bättre arbetsmiljö ochpatientmiljö.Internationell jämförelse visar attarbetsterapeututbildningen i flera europeiska (ochutomeuropeiska) länder är 4-årig. Somjämförelse kan nämnas att till för bara sedanhade den kortaste utbildningen jämfört med EU-ländernaoch . ligger vid internationelljämförelse långt fram inom arbetsterapeutisk teori ochmetodutveckling och är en av världens ledande nationerinom arbetsterapiområdet och dess forskning. Däremotborde det ges möjlighet att förbättra den praktiskatjänstgöringen utan att för den skull göra avkall påutbildningens bredd, djup och kvalitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsterapeututbildning ochpraktiktjänstgöring för arbetsterapeuter.