ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02A57 · 1995-05-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:218 En effektivare arbetsmarknadspolitik m.m. Det är positivt att en stor del av de arbetshämmanderegelförändringar som införts nuåterställs eller justeras så att så många arbetslösa som möjligtkan få del av åtgärder och på det sättet slussas in i arbetslivet.Bland de grupper som har det allra svårast påarbetsmarknaden är invandrarna. Det är allvarligt ur mångasynpunkter, inte minst för att invandrarna därmed hindrasfrån integrering i det svenska samhället. Därför är det positivtatt arbetsförmedlingarna i invandrartäta områden skaförstärkas och även att särskilda informationsinsatser ominvandrare ska riktas till arbetsgivarna.Trots detta är det högst sannolikt att invandrarnas problempå arbetsmarknaden kommer att kvarstå. Det gäller att finnapå fler sätt att minska deras arbetslöshet. Ett område somblivit bortglömt i sammanhanget är invandrarnas möjlighetoch vilja att starta eget företag. Många invandrare har idéer,kunskaper och yrkesmässig erfarenhet från sitt hemland somkan omsättas här i även om de har svårt att få enanställning. Ett sätt kan då vara att starta en egen verksamhet.Problemet är då ofta rörelsekapital. Även om företagandet äri liten skala behövs ändå något. För den som inte har säkerhetoch därmed inte kan få låna i bank och som inte kan låna avvänner och bekanta är just tillgången på start- ochrörelsekapital den stora tröskeln att övervinna.För ett år sedan tog arbetsmarknadsutskottet initiativ till des.k. kvinnolånen, som är ett sätt för kvinnliga företagare somstartar i liten skala att finansiera sitt företagande. Jag menaratt invandrarna ofta befinner sig i ungefär samma situation.Därför bör enligt min mening ett liknande system somkvinnolånen införas även för invandrare. Det kanadministreras och prövas på samma sätt som kvinnolånenoch bör kunna finansieras med arbetsmarknadspolitiskamedel eftersom belastningen där minskar för varjeinvandrare som kommer igång med sitt företag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ''kvinnolånemodellen'' även skallkunna tillämpas för invandrares företagande.
mot · GI02Fi37 · 1995-05-10 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tvångsförvaltning av landstingoch kommuner som inte sköter sin ekonomi,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på balanserad budget ochreglering av lånefinansiering,5. att hos regeringen begär förslag till sänktaarbetsgivaravgifter för kommuner och landsting från den 1januari 1996 enligt vad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det generellastatsbidragssystemet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslaget till ett nytt bidrags- ochutjämningssystem,8. att beslutar om en övergångstid föratt införa systemet med utjämning för strukturellt betingadekostnadsskillnader mellan kommuner och landsting enligtvad i motionen anförts,9. att beslutar att kostnaderna för den utökadeövergångstiden finansieras via kommunakuten/krisfonden,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av EU-avgiften,11. att anvisar totalt tillkrisfonden/ kommunakuten enligt vad i motionen anförts,12. att till Särskilda insatser för vissa kommuneroch landsting för /96 under sjundehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 3 420 000 000kr,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om direktiv för den parlamentariskautredning som skall utvärdera det nya kommunalaskatteutjämningssystemet,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om att breddaskattebasen för kommunsektorn,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning om att utvecklaarbetssätt inom den offentliga sektorn för att motverka''sektorisering''.
mot · GI02Fi38 · 1995-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /96, m.m. (kompletteringsproposition) Finansieringsavgiften i arbetslöshetsförsäkringenI samband med att den allmänna arbetslöshetsförsäkringsom infördes under den borgerliga regeringsperioden frånoch med upphävdes och det fackligaförsäkringsmonopolet återställdes, återinfördes ocksåfinansieringsavgiften på av den under det löpandeverksamhetsåret genomsnittligt utbetalade dagpenningen irespektive arbetslöshetskassa.Avgiften beräknas ge en intäkt till statskassan på ca 1,2miljarder kronor. Detta motsvarar emellertid endast en ringadel av utbetalningarna från arbetslöshetsförsäkringen somför innevarande budgetår i budgetpropositionen beräknadestill . Intäkterna beräknas till drygt 22miljarder kronor, vartill kommer iränteutgifter på det ackumulerade underskottet iarbetsmarknadsfonden. Krediten hos Riksgäldskontoretberäknas vid utgången av /95 vara utnyttjadmed . För den kommandebudgetperioden (18 månader) har anslagit närmare60 miljarder kronor.Arbetslöshetsförsäkringen är inte längre en allmänförsäkring, även om den via löneavgifter, egenavgifter överskattsedeln (sjukförsäkringsavgiften) och skattemedel iövrigt finansieras av alla skattebetalande medborgare. A-kassornas självfinansieringsgrad är marginell; uppgickden till . Trots detta är den inte tillgängligför alla arbetslösa på samma villkor utan fordrar särskiltmedlemskap i den fackliga arbetslöshetskassa som denarbetande ''tillhör''.Detta är inte bara orättfärdigt. Det är ekonomisktoacceptabelt.Eftersom det inte finns politisk majoritet för en allmänarbetslöshetsförsäkring som utgör en integrerad del av dengenerella välfärden och som inom socialförsäkringssystemetfungerar på lika villkor för alla och då de fackligaorganisationerna har en stark preferens för en försäkring somstår under facklig kontroll, är det hög tid att dessa också tarett större ansvar för försäkringen.Som ett första steg i en utveckling mot ett ökande fackligtansvarstagande bör finansieringsavgiften redan nu höjas , vilket kan beräknas tillföra statskassanytterligare eller det lägre belopp somblir en följd av den sänkta ersättningsnivå som regeringenföreslår i kompletteringspropositionen.Detta motsvarar en del av de medel uppgående till 2,3miljarder kronor som under den förra socialdemokratiskaregeringsperioden överfördes från arbetsmarknadsfonden tillde fackliga organisationerna. Med beaktande av detta och attLO har tecknat ett avtal med om enobligatorisk och ''gratis'' hemförsäkring för sinamedlemmar till en beräknad kostnad av , kandet inte anses oskäligt att staten ställer anspråk på ett störreansvar för finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen frånde organisationer som har störst intresse av att den bevaras isin nuvarande form.Förslaget kan erfordra lagändring. Det bör i så fallankomma på utskottet att skriva erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar höja finansieringsavgiften iarbetslöshetsförsäkringen till i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GI02Fi45 · 1995-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/1995:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /96, m.m. (kompletteringsproposition) Skatt på alkoholhaltiga dryckerSverige har inför ()åtagit sig ett långtgående uppdrag när det gälleralkoholkonsumtionens utveckling. har lovat att framtill begränsa sin totala alkoholkonsumtion meden fjärdedel. Sedan det löftet gavs har en förhållandevis litenminskning -- om ens någon -- åstadkommits. Om vimisslyckas med den uppgiften är det inte bara ett löftesbrottmot världssamfundet. Det är också ett misslyckande iförhållande till vår egen beslutade alkoholpolitik och det ärtill stort men för hela befolkningen. Både ekonomiskt ochframförallt genom de stora skador som drabbar både socialtoch mänskligt.Alkoholpolitiska insatser består av många delar. Flerainstrument måste samordnas och gemensamt och vart för sigha en stark effekt om framgång skall nås. Ett av de få menvetenskapligt styrkta verktygen när det gäller att begränsaalkoholkonsumtionen är beskattningen ochdetaljhandelsmonopolet.I regeringens kompletteringsproposition föreslås sänkningav momssatsen på livsmedel. I detta innefattas också öl klassII. Dvs då andra alkoholhaltiga drycker som försäljs viasystembolaget inte har fått motsvarande momssänkning voredet logiskt att klass II- ölet behåller nuvarande momssats.Detta sagt oavsett hur den större momsfrågan kommer atthanteras.Det är viktigt att-- om statsmakten anser prisinstrumentetvara en viktig del i en socialt ansvarsfull alkoholpolitik-- integenom prissänkningar via nya och lägre skattesatsermotverka en begränsande inriktning av försäljning ochkonsumtion. Propositionen bör i denna del förändras ienlighet med motionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att alla alkoholhaltiga dryckerundantas från föreslagen momssänkning.
mot · GI02Fi46 · 1995-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /96, m.m. (kompletteringsproposition) Av regeringens förslag till sänkning av mervärdesskattenpå livsmedel, bil. 7, framgår att sänkningen inte omfattar vin,sprit, starköl och tobaksvaror. Det är bra. Den nyaskattesatsen föreslås tillämpad från 1 januari 1996.En alkoholdryck som däremot skulle omfattas av dennasänkning är folkölet. I CAN:s publiceradeundersökning om drogutvecklingen på högstadiet visarCAN på följande rörande folkölet (Skolelevers drogvanor1994, nr 44). har följande ökningarskett av andelen ungdomar som dricker folköl:Konsumtion av folkölKönÅrtal 19891994Pojkar62 %70 %Flickor49 %61 %Andelen pojkar som dricker fem burkar folköl eller merper tillfälle har från ökat från 21 till 30 procentoch för flickornas del från 6 till 14 procent.Samtidigt har vid upprepade tillfällen visats, bl.a. genomUngdomens , att butikerna har en slappkontroll av åldersgränsen . Härtill kommer att antaletförsäljningsställen för folköl avsevärt har ökat efter den 1januari 1995, då tillståndsgivningen för försäljning upphördei sin mera restriktiva form.Enligt vår uppfattning bör således folköl liksomtobaksvaror ha den högre momssatsen på 25 procent.Eftersom restaurangerna för serveringstjänster kommer attha den högre momssatsen bör samma regel gälla för folkölet.Det skulle då vara ett bidrag till den restriktivaalkoholpolitiken och en signal till ungdomarna att samhälletser med stor oro på den nuvarande utvecklingen.Regeringen har givit i uppdrag attupprätta en alkoholpolitisk handlingsplan för att sänkaalkoholkonsumtionen. Det står i överensstämmelse medWHO-målet att samtliga europeiska stater skall dra nedkonsumtionen fram med minst 25 procent.Konsumtionen har sjunkit med mellan åren 1980 och1993. Fram skall således än merakraftfullt verka för en sänkt alkoholkonsumtion årsnivå på per invånare. Det vore således attge fel signaler till allmänheten, om momsen på folkölsänktes till . Redovisningstekniskt kan det ske påsamma sätt som för tobaken. Många större varuhus har andravaror än livsmedel, som betalas vid samma kassa, varför tvåolika skattesatser för momsen likväl måste tillämpas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bibehållen mervärdesbeskattning avöl, klass II, s.k. folköl.
mot · GI02Fi47 · 1995-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /96, m.m. (kompletteringsproposition) Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen attkommuner och landsting skall erhålla utbetalningmotsvarande den ingående moms som inte omfattas avmervärdesskattelagens bestämmelser och det s.k. särskildabidraget vid upphandling av eller bidragsgivning till tjänsterproducerade inom de momsfria områdena sjukvård,tandvård, social omsorg och utbildning. Utbetalningen skallske via skattemyndigheten i län.Förslaget innebär att offentliga investeringar gynnas iförhållande till enskilda, vilket befäster den orättvisa somfinns mellan offentlig och privat verksamhet. I samband medpropositionen 1994/95:57 om mervärdesskatten och EGaviserade regeringen att man ämnade återkomma tillriksdagen med ett förslag om konkurrensneutralitet förverksamhet som inte omfattas av skattskyldighet tillmervärdesskatt.I samband med propositionen väckte m.fl.(m) en motion (1994/95:Sk25) där man yrkade att reglernamåste utformas så att konkurrensneutralitet uppnås. Om detinte sker kommer alternativ, enskild verksamhet aldrig attkunna konkurrera på lika villkor.Förslaget som presenteras ikompletteringspropositionen innebär tyvärr att dennuvarande snedvridningen fortlever och t.o.m. förstärks,vilket inte är acceptabelt. Utgångspunkten måste i ställetvara att staten skall stå neutral mellan offentlig och enskildverksamhet och därmed utforma system som påverkar debåda lika. Därför bör regeringens förslag i sin nuvarandeutformning avslås och regeringen bör återkomma medförslag som innebär att konkurrenssnedvridningen mellanprivat och offentlig verksamhet eliminieras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget om inomkommunaltsystem för konkurrenskorrigering i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformningen av ett system förkonkurrenskorrigering avseende kommuner och landsting.
mot · GI02Jo37 · 1995-05-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:181 Vissa ändringar i miljölagstiftningen till följd av EU-medlemskapet I den föreslagna lagtexten i propositionen i 5 a §miljöskyddslagen och 14 a § hälsoskyddslagen står det attregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår meddela föreskrifter om försiktighetsmått ochgränsvärden. Det framgår dock tydligt av EG-rätten ochmotivuttalanden till den svenska anslutningslagen att EG-direktiv måste föras över mycket troget till svensk rätt. Detär då inte tillräckligt att regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer får meddela föreskrifter. För att deEG-rättsliga kraven ska kunna uppfyllas måste det iställetheta att regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer skall meddela föreskrifter. Det måste vidaretydligt framgå att dessa föreskrifter som ett minimum måstetäcka allt som enligt ett direktiv måste bli gällande i nationellrätt.Vi föreslår att en lagstiftning som garanterar att EG-direktiven inom miljöområdet överförs till svensk rätt skainföras. Lagstiftningen bör ha följande innehåll:När inte annat bestäms i lag, som innebär längre gåendeskydd för miljön i aktuellt hänseende, skall de direktiv varsinnehåll inte får åsidosättas på grund av Sverigesmedlemskap i unionen tillämpas som svensk lag.Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmerkan meddela sådana föreskrifter som kan vara ägnade attunderlätta tillämpningen av efterlevnaden av direktiven.Regeringen får meddela föreskrifter som går utöver vad somföljer av EU-medlemskapet.Ordet försiktighetsmått i miljöskyddslagen är alltförbegränsat och täcker egentligen inte begreppetmiljökvalitetsnormer som krävs enligt flera EG-direktiv.Miljöpartiet har länge drivit kravet att bindandemiljökvalitetsnormer ska införas i svensk rätt.I propositionen föreslås vissa ändringar i 24 §miljöskyddslagen när det gäller tillståndsvillkor förmiljöskadlig verksamhet. Regeringen menar att hänsyn tastill om obligatorisk omprövning. Menpropositionen tar inte upp det faktum att enligt bl.a.grundvattendirektivet måste ett tillstånd omprövas minst vartfjärde år och att tillståndet därvid ska kunna upphävas.Eftersom det enligt propositionen ska krävas en åtgärd frånen myndighet för att en omprövning ska kunna ske tas intehänsyn till krav på omprövning som finns igrundvattendirektivet. Vi föreslår att regeringen ytterligareska utreda frågan om omprövning av tillståndsvillkor ochåterkomma till med ett förslag där man på ett mergenomgripande sätt tar hänsyn till de krav på omprövningsom finns i flera EU-direktiv. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar att regeringen skall meddela föreskrifter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om föreskrifternas omfattning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en lagstiftning som garanterar attEG-direktiven på miljöområdet överförs direkt till svenskrätt,4. att hos regeringen begär att frågan omomprövning av tillståndsvillkor ytterligare utreds i enlighetmed vad som föreslås i motionen.
mot · GI02Ju22 · 1995-05-08 00:00:00 — med anledning av skriv. 1994/95:217 Samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten Det är utmärkt att den socialdemokratiska regeringenfortsätter det intensifierade arbete som fyrpartiregeringeninledde för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Vinoterar också med tillfredsställelse att skrivelsens förslag iallt väsentligt grundar sig på revisorers rapportom åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Därmed harregeringen i den föreliggande skrivelsen avstått från attpolitisera frågan om den ekonomiska brottslighetensbekämpande på det sätt som socialdemokratiska regeringargjorde . Det finns självfallet olika förslag tillkonkreta åtgärder och till vilka medel som statsmakten skallanvända när brottsligheten beivras. Detta gäller såvälekonomiska brott som annan, traditionell brottslighet. Mendet faktum att det kan finnas skilda åsikter i vissa delar börinte skymma det faktum att det finns en bred nationelluppslutning kring det angelägna i att väsentligt ökadeansträngningar görs för att bekämpa ekonomiska brott.En av utgångspunkterna i regeringens skrivelse är att etteffektivare bekämpande av ekonomiska brott i första handinte är en fråga om ytterligare resurser. Vi delar dennaståndpunkt och anser att det är ett viktigt besked till berördamyndigheter. Eventuella tillkortakommanden i det praktiskaarbetet bör inte kunna skyllas på resursbrist. Rätt utnyttjadeerbjuder de samlade resurser som står till förfogandeför polis, åklagare, domstolar och exekutionsmyndighetergoda möjligheter att bekämpa ekonomiska brott. Ett förstaviktigt krav är därför att dessa samlade resurser organiseraspå ett sådant sätt att effektiviteten förbättras.I ett avseende vill vi rikta invändningar mot regeringensförslag. Regeringen redogör i skrivelsen bl a för att den harföreslagit att återinföra den gamlaskatteflyktslagen. skall en effektivare lagstiftningmot skatteflykt utarbetas.Vi har inget att invända mot att den av regeringen tillsattakommittén prövar möjligheterna att utarbeta ett förslag till enny lag mot skatteflykt under förutsättning att kommitténsutgångspunkt är att denna nya lag i långt större utsträckningän den tidigare tillgodoser grundläggande rättssäkerhetskrav.Alltjämt gäller som vår uppfattning att statens beivrande avbrott alltid måste ligga inom ramen för grundlägganderättssäkerhet. I samband med skatteflyktslagen gäller särskiltatt kravet på förutsägbarhet måste vara uppfyllt. Den gamlaskatteflyktslagen gjorde inte det och vi har därför yrkatavslag på förslaget att nu återinföra den. Vi vill även i dettasammanhang ge regeringen detta till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skatteflyktslagen.
mot · GI02K23 · 1995-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /96, m.m. (Kompletteringsproposition) Valet till innebär för delytterligare ett steg in i den pågående europeiskaintegrationsprocessen. För harvalet också ett stort symbolvärde, då vi placerat Europafrågorna högt på vår dagordning. Detmest påtagliga resultatet av vårt Europaarbete är att Sverigei dag är en fullvärdig medlem av den Europeiska unionen.Sveriges statsfinansiella läge är allvarligt. Den svåraekonomiska situation som landet befinner sig i kräveråterhållsamhet med de offentliga utgifterna på i princip allaområden. Enligt vår uppfattning bör även politiska partierbidra till att statens utgifter hålls nere.Mot denna bakgrund avvisar Moderata Samlingspartietregeringens förslag att avsätta tillriksdagspartierna med anledning av valet tillEuropaparlamentet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag att tillKampanjkostnader m.m. för val till Europaparlamentetanvisa i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GI02Sf24 · 1995-05-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:199 Konvention om social trygghet mellan och I föreliggande proposition föreslår regeringen attriksdagen antar en konvention om social trygghet mellanSverige och . Konventionen signerades av de bådaländernas regeringar den 13 mars 1995.Bakgrunden till konventionen är de nära kontakter som debåda länderna har med varandra genom bl a den storagruppen chilenska medborgare som flyttar mellan Sverigeoch . Svenska företag har också intensifierat sinverksamhet i varför svenska medborgare i störreutsträckning för kortare och bor i har i sak inga invändningar mot konventionen mellanjust och . Det finns dock anledning att påpekaatt denna proposition med begäran att antarkonventionen inte innehåller en ekonomiskkonsekvensbeskrivning av vad konventionens förmånerberäknas uppgå till för den svenska staten och därmed förskattebetalarna. Samma har varit fallet vid tidigare tillfällendå regeringen begärt att skall godkänna liknandekonventioner. Det är en brist som i fortsättningen måstekorrigeras. Mot bakgrund av statens ytterst ansträngdaekonomi måste det vara en självklarhet att alla utgifter nogagranskas och värderas. Även om det som i fallet med socialakonventioner handlar om små summor i förhållande tillandra utgifter, är det enligt vår uppfattning väsentligt attriksdagen får en beräkning av vad kostnaderna kan kommaatt uppgå till . Därför bör alltid en begäran frånregeringen till om att anta en social konventioninnehålla en uppskattning av konventionens ekonomiskakonsekvenser för del.Som nämnts ovan är denna konvention endast en i radenav sociala konventioner som har med andra länder.Oss veterligen har det aldrig skett en större ochgenomgripande studie av i vilken utsträckning dessakonventioner fyller någon funktion och hur mycket de kostarför i förhållande till hur mycket det kostar för deländer som omfattas av respektive konventioner. Vi anser attdet vore av stor vikt att regeringen får i uppdrag att redogöraför de sociala konventionernas funktion, konsekvenser ochinte minst kostnader. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en redogörelse för de ekonomiskakonsekvenserna i samband med antagande av socialakonventioner med främmande länder,2. att hos regeringen begär utredning om desociala konventionernas innehåll, funktion, konsekvenseroch ekonomiska kostnader i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GI02Sk59 · 1995-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:203 Finansiering av medlemskapet i Europeiska unionen Med hänvisning till vad vi anfört i motion 1994/95:Fi44Skattepolitik för fler jobb hemställsatt avslår förslaget om avdragsbegränsning förprivata pensionsförsäkringar och insättningar påpensionssparkonton.