ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02T604 · 1995-01-25 00:00:00 — Estoniakatastrofen har för alltid etsat sig fast i våra sinnen.Många människor runt och från andra länder haranhöriga och nära vänner kvar på olycksplatsen. Deöverlevande, de anhöriga till de omkomna och vi andrakommer för alltid vara berörda och präglade av katastrofen.Havet, denna väldiga naturkraft, har skänkt stillhet ochro över de omkomna. Efter det att regeringen fattat beslut omatt inte kommer att bärgas utan skallbetraktas som en gravplats efterfrågar anhöriga, men ävenandra, ett minnesmärke, en ljuspunkt att orientera sina tankartill i form av en alltid lysande punkt. Förslagsvis skulle enflytboj över förlisningsplatsen, kunna medverka till att delsmarkera viloplatsen för olycksoffren, dels ge lindring ochtröst.Vid den ''okände soldatens grav'' med dess alltid lysandelåga har otaliga människor i många länder, som saknar enminnesplats i form av en grav, funnit lindring och ro, en hjälpi svåra stunder.Mitt förslag är att de mest berörda länderna, ,och , under högtidliga former gemensamtlägger ut detta ständigt lysande minnesmärke vidolycksplatsen. Det skulle kunna ske vid denminnesgudstjänst som planeras att hållas i samband med attövertäckningen av är slutförd. Anhöriga gesdärmed en möjlighet att på plats hålla en minnesstund,som platsen i sig -- både för nutida och kommandegenerationer -- ger möjlighet till eftertanke och begrundan.Denna symbol kan bli till stor hjälp för alla de anhöriga somaldrig får möjligheten att begrava de sina på land.Enligt kan en lysboj utan problem läggas utoch underhållas på förlisningsplatsen. förankras medkättingar i betongblock på botten. Den förses medljusanordningar, radarreflexer och batterier av beprövadteknik. Kostnaden understiger en halv miljon kronor.Undertecknad föreslår att den ochberörda myndigheter snabbt tar kontakt med ochFinland och beslutar om ett gemensamt utläggande av härföreslagen minnesboj. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en minnesboj vid .
mot · GI02T606 · 1995-01-25 00:00:00 — Skatt på större fritidsbåtar Nyttan övervägerVi har ett utvecklat registreringssystem för bilar ochhusvagnar, med skatter och försäkringar. Varendafritidsfastighet finns registrerad och beskattad. När det gällerfritidsbåtar infördes ett obligatoriskt registreringssystem,som först mötte ett ganska stort motstånd, men sedan en alltstörre acceptans. Tyvärr togs obligatoriet bort ganska snartoch därmed alla de fördelar som fanns vad gäller sjösäkerhet,ekonomiskt fiffleri, identifiering av stöldgods ochmiljöförorenare. Frivilligheten är bra, men duger lika lite ide här sammanhangen som om för t ex bilar och husvagnar.Förorenaren skall betalaVåra känsliga kuster och kusthav stressas av de nya storamotorbåtarna (med eller utan segel). Det gäller både faunaoch flora. Vi människor, som lever vid eller vistas underfritiden i skärgården -- och inte ingår i ''lyxarmadan'' --utsätts också för en ofrivillig påverkan. Miljöföroreningarnafår oftast den fasta kustbefolkningen ''ta hand om'' underoch efter säsongen. Det passerande s k båtfolket har generösa rättigheter men inga skyldighetergentemot kustkommunerna. de Gröna hävdarprincipen att förorenaren skall återställa och/eller betala, ennu globalt accepterad tanke, inte minst förklarad ochframlyft vid miljökonferensen i 1992.Registrering och miljöskattAvgiftsbelagd registrering av fritidsbåtar bör, enligt vårmening, göras obligatorisk igen. Fördelarna är många för ettekologiskt hållbart samhälle. Staten kan här få in ettvälkommet skattetillskott och det av en grupp i samhälletsom har råd. Det blir mer ordning på sjön. ,försäkringsbolag och enskilda kan dra nytta av detta ochstora belopp kommer att sparas för samhället. Undantag börgöras för mindre båtar, och motorer mindre än14 hkr, enl de tidigare registreringsreglerna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att åter införa obligatoriskregistrering av fritidsbåtar enligt tidigare utarbetade regler,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag till beskattning av störrefritidsbåtar.
mot · GI02T607 · 1995-01-25 00:00:00 — Reserverade platser på Gotlandsbåtarna har utvecklats till en turistö med en mycket starkkoncentration av antalet resande till och från ön särskiltunder sommarmånaderna. Trafiken är också mycket kraftigi samband med speciella som jul, nyår och KristiHimmelsfärd.Denna koncentration tillsammans med den begränsadekapaciteten på färjorna till och från fastlandet leder till attgotlänningar, som vill lämna eller komma till ön måsteplanera detta i mycket god tid. Under högsäsong är det ipraktiken omöjligt för bofasta gotlänningar att på kort varselkunna resa.Det finns därför mycket goda skäl till att dagligenreservera ett antal platser för bil och passagerare på färjornaför bofasta gotlänningar. Detta bör kunna göras så att bofastagotlänningar kan anmäla sitt platsbehov ett lämpligt antaltimmar före avgång. Sker ingen bokning skall det stå rederietfritt att sälja platserna.En möjlighet vore att koppla ett sådant krav tilltransportstödet för den som har koncession på linjen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av reserverade platser påGotlandsfärjorna för bofasta gotlänningar.
mot · GI02T609 · 1995-01-25 00:00:00 — I påbörjades investeringen i en nymalmhamn för ca . kommerdärmed att öka utskeppningen av kulsinter över . SSABoch är andra stora industriföretag med ökad exportoch därmed behov av sjöfartstransporter. Skogsindustriernahar investerat i egna nya fartyg som innebär ökadesjöfartstransporter från övre Norrland.Goda transportmöjligheter är en avgörandekonkurrensfaktor för dessa industrier. För att klara dettamåste sjöfarten upprätthållas året runt. Därför krävs enisbrytarflotta både i och i Bottenhavet.Den svenska isbrytarflottan -- som tidigare i sin helhetvarit lokaliserad till -- har tillvissa delar förlagts till och . Kvar iStockholm är isbrytarna av Atle-klassen.Motiven att hålla isbrytarflottan samlad föreligger intelängre. Därför bör isbrytarna, som ligger i ,lokaliseras till , eftersom det är i detta områdeisbrytarna har sin huvudsakliga sysselsättning från oktobertill maj.Förutom dessa skäl borde det för marinen finnas goda skälför en omstationering till . Med isbrytarnas roll förmarinen, både fredsmässigt och inom krigsorganisationen,innebär den numera förändrade hotbilden ytterligare skäl förflyttning. Det innebär att och fåttökad strategisk betydelse.Samordningsfördelar med ochSjöräddningen borde vara möjliga, vilket leder till lägrekostnader. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att flytta de i stationeradestatsisbrytarna till .
mot · GI02T610 · 1995-01-25 00:00:00 — Den reguljära färjetrafiken mellan och av esterna som ''en livlina''. Det är ytterstangeläget att denna förbindelselänk över fårutvecklas med allt sjövärdigare och säkrare fartyg.Reguljärtrafiken mellan och samtÅbo och är också angelägen. Men -- är detverkligen nödvändigt med jättefärjor av det mastodonta slagsom trafikerar ?Finns det verkligen vettiga skäl för flytande 10-våningslyxhotell med köpcentra för att komma fram och tillbakamellan städerna och ?Känslig natur förstörsFrågorna har ytterligare en dimension, nämligenkänsligheten i den svenska skärgård som jättefärjornatrafikerar genom smala sund. Det har tydligtframgått att skärgårdsnaturen påverkas starkt negativt. Ochför den skull vill och ett par färjerederieröppna en ny fartygsled -- Rödkobbsleden.Förslaget har väckt stark kritik, bl.a. i riksdagsmotioner.Jag delar kritikernas argumentering i stort och vill ställafrågan: Är det rimligt att anpassa unika ochömtåliga skärgård till en nöjestrafik som lika väl kan gå övernärliggande hamnar eller alternativt med fartyg av rimligarestorlek?AnsvaretMitt svar är naturligtvis nej. Därför anser jag att statenmåste blanda sig i redarens val av farled och hamn.Riksdagen har tidigare låtit styra sinaställningstaganden och följaktligen ansett att Rödkobbsledenbör öppnas.Jag har sålunda en helt annan inställning. Rödkobbsledenbör aldrig få uppstå och staten måste nu -- genom riksdag ochregering -- äntligen ta ansvar för bevarandet av Stockholmsskärgård, som en unik natur av s.k. riksintresse.Grundstötning visar riskernaOm det är så att färjornas storlek inte medger fortsatt trafikgenom vissa trånga farleder i skärgården, är det rederiernasangelägenhet att anpassa fartygen. Både rederier ochSjöfartsverket måste inse att det inte är skärgården som skaanpassas till jättefärjorna.En del incidenter visar även att svåra olyckorkan inträffa med jättefärjorna. Senast var det '''',ett flytande lyxhotell med inbyggt köpcentra, som gick pågrund i Furusundsleden med 2 500 passagerare ombord. Detvar fartygets sofistikerade automatiska manöversystem somklickade. Fartyget, långt större än ''Titanic'', gick inte attstyra. Den här gången skadades ingen. Men det är lätt att insevad som skulle kunna hända. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte förverkligaRödkobbsleden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att staten bör ingripa för att hindraall förstörelse av naturen i .
mot · GI02T611 · 1995-01-25 00:00:00 — Flytande hotell och affärscentra På färjorna i vattnen kring the Roaring Forties mellanNord- och Sydön i tillåts inte bogportar. Påleden seglar tre kombinerade bil-, passagerar- och tågfärjor.Överfarten tar . transporterades 923 000 passagerare, 172 000 personbilar, 75 000 järnvägsvagnar och 23 000 lastbilar över . På grund av att det oftaråder svåra väderförhållanden har dessa färjor endastöppning i aktern för att förhindra större katastrofer. Rederietanser att det är det enda realistiska. Ur sjösäkerhetssynpunktborde detsamma gälla i för den trafik som går mellanvårt land och grannländerna. Dessa färjor borde i högre gradse ut som båtar och inte som flytande höghus medstabilisatorer. Frågan är också hur många människor som börfinnas ombord. Om olyckan är framme skall det vara möjligtatt rädda alla.De nya gigantiska färjorna som trafikerar bl. a. Östersjönär mera flytande hotell och affärscentra än riktiga båtar. Deutgör ett hot både mot människor, djur och natur.Sjösäkerheten påverkas av att färjorna är försedda medbogportar samt har sårbara elektroniska manöversystem. Dådessa dessutom trafikerar innerskärgården, som är starkttrafikerad av nyttotrafik och fritidsbåtar, finns det risk förgrundstötning, varvid ett haveri med läckage av olja, skullefå ödesdigra konsekvenser för naturen och skärgårdslivet.Det bör dock noteras att orsakar färjornamiljöstörningar genom stora svallvågor och påverkan påbottenfauna, oljeutsläpp m.m.Evakuering av över tusen passagerare skulle inte heller blidet enklaste. Eftersom dessa färjor blivit mera somnöjeslokaler och ett sätt att köpa skattefri sprit än färdmedel,är nykterheten ombord inte alltid den bästa. Sjöräddningenskulle därför få en svår uppgift vid en ev. olycka. För att mötadessa risker borde en extra sjöräddningsavgift (t. ex. perperson) tas ut på de skepp, som säljer skattefri sprit ombord.Detta skulle kunna ändra inriktningen på dessaösuperskeppö. Färjorna skulle inte heller trafikerainnerskärgården utan lägga till vid kusthamnar för att minskamiljöstörningarna. Bättre kollektiva miljövänliga transporterfrån centrum till båtterminalerna kan vid behov byggas ut istället. All sjöfart skall därtill rena sina utsläpp och användarenare bränslen för att uppnå samma krav som övrigatrafikslag. Här finns det stora utvecklingsmöjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om extra sjöräddningsavgift,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bygga säkrare bil- ochpersonfärjor som trafikerar och våra grannländer,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla ombord skall kunna räddasvid en olyckshändelse,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att större färjor ej skall trafikerainnerskärgården,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljö- och avgaskrav på sjöfarten,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid behov bygga ut kollektivamiljövänliga transporter från centrum till båtterminalerna.
mot · GI02T614 · 1995-01-25 00:00:00 — infördes ett allmänt fritidsbåtsregister (register).Beslutet mötte vid dess genomförande kraftiga protester.Allt eftersom erfarenheterna vanns tystnade dessa ochregistret blev allmänt accepterat.För berörda myndigheter och organisationer, särskilt desom har ansvar för sjöräddning och efterspaning av saknadetill sjöss, men också för efterspaning av stulna båtar, varregistret av stort värde.Därmed också för dem som drabbats av sjöolyckor,anhöriga till saknade och de som blivit bestulna.Båtägare kunde också på ett enkelt sätt få tips om derasbåtar var dåligt förtöjda, vattenfyllda eller användes på ettotillbörligt sätt.Registret avskaffades av den borgerliga majoriteten 1993under förevändning att det inte behövdes. Berördamyndigheters och organisationers synpunkter beaktadesinte. Ett skäl som användes var att anvisa till privataalternativ. Ett annat att det var för kostsamt då den uttagnaavgiften visade sig inte täcka registrets drift.Försäkringsbolagen har i stället infört ett frivilligtregister. Anslutningen är dock relativt begränsad.Bedömningen är att det aldrig kan bli heltäckande ochdärmed inte heller ge dem som har att svara för sjöräddningoch annan övervakning den tillgång som det allmännaregistret var.På ett mycket stort antal båtar har den tidigareregisterbeteckningen behållits. Det tidigare registret, somförvaras i , är i stort sett intakt och utgör en godgrund för ett återinförande.Registret bör nu åter införas.Av vunna erfarenheter framgår att för att göra det ännueffektivare för att motverka stölder och vidareförsäljning avstulna båtar och försäkringsbedrägerier bör dennummerregistrering som en gång tilldelas en båt följa dennapå samma sätt som sker i registrering av bilar. Den förstaregistreringen eller återregistreringen bör förknippas mednågon form av ägandebevisning.Ytterligare skäl för ett allmänt register är att medEU-medlemskapet fått ansvar för en effektiv övervakning avEU:s sannolikt längsta yttre gräns. Hela Sveriges sjögräns äryttre gräns. Ett register skulle öka effektiviteten isjötrafikövervakningen bl.a. vad gäller varu- ochpersonkontroll genom att det blir lättare att fastställa vilkafartyg som skall kontrolleras närmare.Avgiften för registreringen bör fastställas så att den täckerkostnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett allmänt fritidsbåtsregister börinföras.
mot · GI02T618 · 1995-01-25 00:00:00 — Turismen på och är av stor betydelse förnäringslivet på de båda öarna. Under sommartidmångdubblas antalet människor som tar sin tillflykt till soloch bad och rekreation.Det är fyra faktorer som främst drar turister till län;sol och bad, naturen, intressanta utflyktsmål samt aktiviteterför barn.Bilturisterna är de som dominerar. av turisterna kommer till länet med bil. Hälften avbesökarna stannar mellan 2 övernattningar till . TillÖland kom uppskattningsvis 2miljoner turister.En återupprättad färjeförbindelse från norra tillGotland skulle medföra en möjlighet till ökad turism för debåda öarna till gagn för den bofasta befolkningen, som ihuvudsak livnär sig på turistnäringen.Enligt lagen om linjesjöfart fordras särskilt tillstånd försådan sjöfart. innehar sådan koncession för sjöfart på . Om och när ettsådant tillstånd omförhandlas bör i koncessionsvillkorenkompletterande sommartrafik göras möjlig mellan Ölandoch under nästkommande avtalsperiod. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående koncessionsvillkor för framtidafärjetrafik mellan och .
mot · GI02T619 · 1995-01-25 00:00:00 — Anmälningsplikt för oljetransporter till havs Vi utsätts för den risk till katastrof som ett haverimed en oljetanker kan innebära. Utmed våra kuster har vi ettotal mycket svårnavigerade farleder. Det finns farleder därdet under särskilda omständigheter borde vara förbjudet attframföra oljetonnage utan lots.Det är rimligt att allt oljetonnage som framförs på svensktvatten åläggs anmälningsskyldighet.Grundstötningar och haverier kan leda till oreparablakatastrofer. I vår närhet har vi varit förskonade, men vi harvetskap om vad dessa katastrofer resulterar i. Vid upprepadetillfällen har oljetankrar havererat nära kusten och tusentalsläckage råolja har läckt ut. Läckagen har orsakat massdödbland såväl sjöfågel som fisk. Det tar naturen många, mångaår att läka de sår olja orsakat. Katastrofen i innebar saneringskostnad påöver 24 miljarder kronor.Oljetransporter längs våra kuster utgör ett ständigtekologiskt och ekonomiskt hot. Trots storainsatser i form av fyrar, bra sjökort, sjömärken och annat kanvi aldrig skydda oss från tekniska problem och den''mänskliga faktorn''.I dag förekommer generell dispens från lotsplikt. Det kangälla enskilda hamnar, men även hela kuststräckor. För att fådispens till en enskild hamn, krävs 25 besök och granskningav lots. Liknande krav finns inte när det gäller generelldispens för en hel kuststräcka. Den generella dispensen, förmer än en hamn, bör avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om anmälnings- och lotsplikt föroljetonnage.
mot · GI02T620 · 1995-01-25 00:00:00 — Vi har i flera vackra skärgårdar. För att kunna levaoch arbeta där behövs det bra kommunikationer. Många avdessa upprättshålls av människor som i hela sitt liv har bottoch verkat där. De känner sin skärgård mycket väl. Deskaffar sig båtar med stor kapacitet för att tillgodose sinakunder med person- och varutransporter.För att få transportera upp til tolv personer krävsskepparexamen. För fler passagerare krävs skepparbrev, föratt få ett sådant krävs utöver skepparexamen även tre årssjöpraktik på ett handelsfartyg.Det är rimligt att dessa tre års sjöpraktik på avlägsna vattenskall kunna ersättas av en väl dokumenterad och vitsordadlokal kännedom om de vattenområden man vill ha tillståndatt trafikera för sin verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att sjöpraktik skall kunnaersättas med en väl dokumenterad och vitsordad lokalkännedom.
mot · GI02T621 · 1995-01-25 00:00:00 — inrättades då lagen(1987:773) om fritidsbåtsregister trädde i kraft (prop.1986/87:121, bet. 1986/87:KrU22, rskr. 1986/87:347).Registret fördes av och länsstyrelserna medhjälp av automatisk databehandling. Enligt förslaget iregeringens prop. 1992/93:102 beslutade attupphäva ovan nämnda lag. beslöt att lagen omfritidsbåtsregister skulle upphöra att gälla vid utgången av år1992.Många var positiva till att ett fritidsbåtsregister infördes.Inför införandet av registret fanns dock ett visst motstånd.Det visade sig emellertid att, då uppläggningen av registretgenomförts, av fritidsbåtarna omfattades avregistret. Man kan anta att skälet för detta var att registretvisade sig motsvara det avsedda syftet.Vi anser att ett fritidsbåtsregister återigen skall inrättasgällande fritidsbåtar av viss storlek. Ett fritidsbåtsregisterförbättrar sjösäkerheten och ger bl.a. kustbevakning,sjöräddning och sjöpolis bättre arbetsmöjligheter genom attunderlätta eftersökning av personer och båtar i samband medsjöräddningsuppdrag. Ett fritidsbåtsregister har ocksåbetydelse för andra angelägna samhällsuppgifter såsombekämpande av brottslig verksamhet och upprätthållandet aven god ordning i trafiken till sjöss. En god ordning isjötrafiken, en säker sjöräddning och en effektivbrottsbekämpning ligger också i båtinnehavarnas intresse.Det bör således vara angeläget för såväl samhället somfritidsbåtsägarna att ett fritidsbåtsregister inrättas.För täckande av kostnader, dels för registrering, dels ocksåför den service som fritidsbåtägarna åtnjuter, bör en avgiftinrättas för de båtar som skall omfattas av registret. Vi anserockså att en obligatorisk ansvarsförsäkring skall införassåsom för bilar, vilket skulle ge trygghet och skydd för bådebåtägaren och den ev. olycksdrabbade. Vi föreslår attfritidsbåtar av viss storlek i tillämpliga delar jämställs medfordon till lands, avseende t.ex. registreringsplikt,obligatorisk ansvarsförsäkring och registreringsavgift.Vi föreslår att regeringen återkommer med förslag påvilken typ av båtar som skall omfattas av de förslag somåterfinns i denna motion. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om båtregister,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om registreringsavgift ochobligatorisk ansvarsförsäkring för fritidsbåtsägare.
mot · GI02T623 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt uppgifter från det svenska sker enalltför stor del av oljetransporterna på äldre tonnage från1970-talet, bl.a. ej utrustade med separata ballasttankar ellerdubbla skrov.Via massmedia får vi ständiga rapporter från skilda delarav vår värld om för naturen förödande oljekatastrofer. Allaminns vi vad '''' ställde till med vid Alaskaliksom oljekatastrofen vid som resulterade ioljedränkta fåglar, sälar och allehanda vattendjur. Vatten-och strandväxter dog i ofattbar omfattning och långt inpåöarna drabbades både djur och människor.De nordiska länderna med sina långa kuststräckor liggerstarkt exponerade för oljeutsläpp. Särskilda riksområden ärÖresund och med sina trånga passager ochskärgårdar. I de nordiska farvattnen borde endast optimaltransportsäkerhet för olja och andra miljöfarliga lastertolereras.I premieras säkerhetstonnage genom att oljelasterfrån fartyg med dubbelskrov befrias frånilandtagningsavgifter.I de nordiska länderna finns tillbaka en avNordiska rekommenderad miljömärkning,svansymbolen. Det vore önskvärt att fartyg medmiljösäkert tonnage kunde få rätten att bära svansymbolenoch att de på olika sätt ekonomiskt gynnades framför desämre rustade med äldre och miljöfarligt tonnage. Dennordiska miljösvanen på fartyg blir därmed också bättre kändutanför de nordiska ländernas gränser och väcker intressesom kan leda till liknande stimulansåtgärder i andra delar avvärlden. Dessutom är det viktigt att via FN-organ arbeta förglobala identifikationssymboler för goda transportmedel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om säkrare transporter i nordiskafarvatten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljömärkning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivera FN-organ för att få tillstånd globala transportsäkerhetskrav för oljetransporter.