mot · GI02Kr4 · 1995-02-10 00:00:00 — med anledning av skr. 1994/95:127 Ungdomsfrågor Ungdomars framtidstro formas i stor utsträckning av derasframtidsutsikter. En positiv framtidstro motiverarengagemang, utbildning, ansvar och stimulerar tilldelaktighet i samhället. Brist på framtidstro och på de egnamöjligheterna att skapa ett gott liv för sig själva och sinanärmaste leder lika osvikligt till brist på engagemang ochansvarstagande. Att hitta vägar för att ge våra ungdomarframtidstro och vilja till engagemang är därför en uppgift förhela samhället.När identiteten formas behövs nära och varma relationermed vuxna människor som är mogna att tåla konflikter ochfrigörelseprocesser utan att svika. Föräldrar behöver stöd isin roll för att orka med det civilkurage som krävs för denuppgiften. För att kunna bryta sig loss och bli en självständigindivid måste man ha något att bryta sig loss ifrån. Idagsaknar tyvärr många ungdomar vuxna i sin närhet som orkar,har tid och vilja att vara den trygghetsfaktor som är enförutsättning för frigörelseprocessen ochidentitetsskapandet. Det är en av förklaringarna till denrotlöshet och det utanförskap som många ungdomar geruttryck för . som ungdomar tydligt uttryckeratt de vill ha mer kontakt med vuxna sitter äldre människorofta isolerade utan kontakt ens med sina närmaste Störregemenskap mellan generationerna, inte bara mellan föräldraroch barn utan i alla olika miljöer i samhället är en viktigförutsättning för att öka ungdomarnas möjligheter attutveckla självkänsla och stark identitet. Därför måste olikaåtgärder vidtas för att bryta generationssegregationen genomatt samvaron mellan generationerna underlättas.En annan viktig faktor för identitetsskapandet är känslanav kontinuitet. Den stöds av ett allmänt accepteratnormsystem för hur samverkan mellan människorna i ettsamhälle ska fungera. En etik som betonar alla människorslika värde och det personliga ansvaret för sig själv och sinamedmänniskor är en viktig grund när en ung människa sökerfast förankring i en snabbt föränderlig omvärld. Samtidigtsom etiken och normsystemet syftar till fasthet och skydd avvarje individ måste det inspirera till utveckling avpersonligheten, till initiativ och nytänkande, till vilja att taansvar för allt större både personliga och gemensammauppgifter. Också i upplevelsen av förändring behöver man enreferensram, en trygghet i att man kan lita på bådemedmänniskors och det offentligas handlande.De flesta av de beslut som fattas av politiker och avoffentlig förvaltning påverkar också, direkt eller indirekt,ungdomarnas framtidsutsikter. Miljöpolitiska beslutbestämmer deras framtida livsbetingelser, beslut inomnäringspolitikens område påverkar chanserna att få jobb, hurekonomin hanteras får effekter för framtida skatteuttag ochbidragssystem, skolpolitikens utformning påverkar derasdagliga liv mycket påtagligt. Det finns ett stort behov avsamordning av de insatser som görs för ungdomar på olikanivåer i samhället. Risken är annars stor att de inte får avseddeffekt. Det gäller inte minst ungdomar som har behov avsärskilda insatser.Den förra regeringen blev den första att presentera ensamlad proposition om ungdomspolitik. I den angavs sexriktlinjer för ungdomspolitiken, vilka sedanställde sig bakom. Riktlinjerna ska ge vägledning för statligaoch kommunala insatser för ungdomar. Eftersomungdomsfrågor berör flera olika områden är det viktigt samverkar över traditionella gränser både mellan olikaoffentliga myndigheter och förvaltningar och mellanförvaltningar och ideella krafter i samhället. Ungdomarnasjälva är den viktigaste resursen i allt utvecklingsarbete ochdet måste därför utgå från ungdomarnas perspektiv.Riksdagen beslutade om följande riktlinjer förungdomspolitiken:Stödjande insatser. De offentliga insatserna förungdomar bör i första hand vara stödjande och bygga påungdomars, föräldrars och andra närståendes engagemang.Helhetssyn. Åtgärder inom olika områden skallpräglas av en helhetssyn på ungdomars situation och utgåfrån ett ungdomsperspektiv.Goda uppväxtvillkor. Alla ungdomar skall ha rätt tillgoda uppväxtvillkor som tillgodoser både behovet avtrygghet och av personlig utveckling.Etablering i vuxensamhället. Ungdomar skall ges godaförutsättningar att etablera sig som vuxna och göra egna val.Främja ansvarstagande. Ungdomars personligaansvarstagande, medmänsklighet, delaktighet och inflytandeskall främjas.Ökad samverkan. Myndigheter och organisationer böri ökad utsträckning samverka i ungdomspolitiska frågor.Engagemanget inom den ideella sektorn skall tas tillvara.Det är märkligt att regeringen i sin skrivelse omungdomsfrågor inte med ett ord redovisar på vilket sättarbetet att förverkliga de mål för ungdomspolitikensom beslutade om så sent som harfortskridit. Att bara hänvisa till en ny proposition innebär attdet påbörjade förnyelsearbetet bromsas upp på ett olyckligtsätt.Många offentliga insatser har varit baserade på attungdomar måste sysselsättas, bland annat för att förebyggasociala problem. En bättre helhetssyn leder till att man ocksåser ungdomarna som en viktig resurs i samhället, inte barasom framtida arbetskraft och blivande vuxna. Det ärungdomars engagemang, kreativitet, nytänkande ochifrågasättande som bidrar till dynamiken i samhället. Nupågår en hel del nyskapande arbete runt om i landet därotraditionella arbetsmetoder och samverkansformer prövas.En väsentlig uppgift är därför att följa hur den utvecklingenpåverkar ungdomars uppväxtvillkor.I beslut ingick delvis nya uppgifter förUngdomsstyrelsen som också omorganiserades för att på ettbättre sätt kunna arbeta för att genomföra riktlinjerna förungdomspolitiken inte minst på nivå. En av deuppgifter som arbete skall inriktas påunder perioden /95--1995/96 är att kartläggaungdomars uppväxtvillkor samt följa upp och utvärderaideellt och offentligt ungdomsarbete som ett led i ettutvecklat sektorsövergripande arbetssätt. I regeringensskrivelse aviseras en rapport om ungdomars uppväxtvillkorfrån men vi noterar attingenting sägs om utvärderingen av ideellt och offentligtungdomsarbete i det sammanhanget. Kristdemokraternaförutsätter att uppdraget till ligger fast isin helhet och förväntar oss att rapporten också innehåller enutvärdering av ideellt och offentligt ungdomsarbete. Vifinner det också anmärkningsvärt att det viktiga arbete sompågår i den ideella beredningen och som kan bidra till attförbättra ungdomars uppväxtvillkor och möjlighet tilldelaktighet ännu inte kommit igång efter regeringsskiftet.Det är positivt att regeringens skrivelse betonar vikten avatt stora ansträngningar görs för att skapa ett samhälle däralla har möjligheter att få ett arbete. är det inteminst i tider av hög arbetslöshet, särskilt bland ungdomar,viktigt att samhällsdebatten inte skapar ett klimat därmänniskovärdet knyts till innehavet av traditionelltförvärvsarbete eller till en yrkesidentitet.Trots den ekonomiska uppgång vi har ärarbetsmarknadssituationen för ungdomar fortfarande mörk.Därför är det viktigt att ungdomarna erbjuds meningsfullutbildning eller praktik. Enligt vår bedömning är det en storchanstagning regeringen gör genom att ersätta det välfungerande och inarbetade systemet med ungdomspraktikmed en ny åtgärd -- ungdomsintroduktionen.Ungdomspraktiken har under vissa perioder omfattat ca100 000 ungdomar och flera undersökningar har visat att enmycket hög andel av ungdomarna varit nöjda med systemet.Idag har knappt 60 000 ungdomar en ungdomspraktikplats,som de förlorar . Ungdomsintroduktionenomfattade 1 500 ungdomar . Även om det varden bådar det inte gott. Kristdemokraternahar i en särskild motion om ungdomsarbetslöshet iställetföreslagit att ungdomspraktiken skall utvecklas i riktningmot en mer långsiktig lösning , med praktik- ochlärlingsplatser. Det finns också anledning att diskutera andrasätt för ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden iframtiden. Även detta belyser vi i en tidigare motion där vibl a föreslår en skatterabatt för vissa tjänsteföretag som drivsav ungdomar.Det är långt kvar när det gäller att ge ungdomar en självklarplats i samhället, men flera viktiga steg har ändå tagits föratt skynda på utvecklingen. tillsattes enutredning, kallad , som presenteradesitt betänkande ''Tillvarons trösklar -- Ungdomarslevnadsvillkor och framtidsutsikter'' . Syftet medutredningen var att sammanställa kunskaper och ge enhelhetsbild av ungdomars livsvillkor, ge förslag på hurgenerationsperspektivet kan få en mer fram-skjuten plats idet politiska beslutsfattandet samt, lägga förslag som bidrartill att under--lätta ungdomars etablering, främst på arbets-och bostadsmarknaden. är det viktigt att arbetet med attutarbeta förslag utifrån utredningens slutsatser påskyndas.Utredningen betonade bland annat vikten av ytterligareinitiativ för att stärka ungdomars inflytande på olika nivåer.Det är nödvändigt att på allvar anta utmaningen att geungdomar möjligheter att engagera sig i samhällsarbetet. Attha inflytande innebär också att dela ett ansvar. Ungdomarbehöver uppmuntras tidigt till samhällsansvar genom att defår inflytande och får delta aktivt i skolan, på arbetsplatsen,i närmiljön, i ideellt arbete osv. Genom att visa tillit till ochstödja ungdomars egna aktiviteter stimuleras deraskreativitet och ansvarskänsla.Ungdomars deltagande i föreningslivet har minskatkontinuerligt. Framför allt har de idéburna folkrörelserna ochde politiska ungdomsförbunden tappat medlemmar. Det skainte tolkas som att ungdomar är ointresserade avsamhällsfrågor, men deras intresse tar sig nya och andrauttryck som är viktiga att fånga upp.Den vuxna delen av befolkningen kan inte förvänta sigansvar från ungdomar om de unga inte känner att derasuppfattningar och åsikter tas på allvar. kan intealltid ungdomars förväntningar och krav tillgodoses. Det ärdärför viktigt att på alla nivåer ha en dialog byggd påömsesidig respekt. Olika former för försöksverksamhet somkan öka ungdomars möjligheter att delta i den demokratiskabeslutsprocessen bör också stödjas, till exempelungdomsfullmäktige och ungdomsråd, som prövas på någraställen i landet.Den förra regeringen beslutade om direktiv för enutredning om hur de politiska partiernas arbete kanunderlättas och hur de förtroendevaldas roll ocharbetssituation kan förbättras. Denna utredning börgenomföras utan dröjsmål. Dessutom bör valresultatet från1994 analyseras utifrån de förtroendevaldas representativitetnär det gäller ålder och kön . De politiska partierna har ettstort ansvar när det gäller att släppa framunderrepresenterade grupper t ex ungdomar och kvinnor tillolika förtroendeuppdrag.Känslan av kompetens, att duga något till är fundamentalför alla människor. Den upplevelsen växer fram i växelspelmed andra. För föräldrar och vuxna i förskolan och skolangäller det att hitta något hos varje barn att utveckla,uppmuntra och berömma. Tyvärr premierar vuxna oftafärdigheter och kunskaper som står i överensstämmelse medsamhällets statusordning. Där kommer de praktiskakunskaperna ofta i skymundan. En viktig uppgift är attuppvärdera just de praktiska färdigheterna både i hemmet,förskolan och skolan.Den unga som inte får sin kompetens bekräftad i familjeneller skolklassen, kan kanske istället få den upplevelsen ifotbollsföreningen, schackklubben, rockbandet eller någonannan grupp. Unga som istället befästs i en känsla avinkompetens, av att inte duga något till, löper större risk attattraheras av grupper där kompetenskänslan byggs upp ikriminella sammanhang eller i den falska värld som skapasav drogbruk.Ett antal händelser med inslag av allt grövre våld, har påsenare år drabbat . noterar olikaiakttagare -- forskare, journalister och ''lekmän'' -- en radförändringar i inställningen till mänskliga relationer i vidmening och till människovärdet. Barn och ungdomar haroftare behov av psykiatriska och psykologiska stödinsatser.Det går självfallet inte att peka ut en enda orsak till det grovavåldet -- och inte en eller ett par åtgärder som hastigt skullestoppa våldshändelserna. En handlingsplan för att skapa etttryggt samhälle där om möjligt alla medborgare har en aktiv,medskapande roll är i realiteten också den bästahandlingsplanen mot våldsbrottslighet.Den statliga våldskommissionen som presenterade sittslutbetänkande Våld och brottsoffer (SOU 1990:92) 1990inleder sin redovisning av förslagen i kampen mot våldetmed att konstatera att våldsbrottsligheten är en del av ettstörre socialt problem. Den viktiga frågan är var iorsakskedjan kampen mot den sociala utslagningen börjar.Vi kristdemokrater anser att insatserna oftast kommer närutförsbacken redan börjat. Det är de tidiga förebyggandeåtgärderna, av det slag vi pekat på bl a i den här motionen,som är de viktigaste. Vi måste dock också prioritera direktbrottsförebyggande åtgärder.Vi delar regeringens uppfattning som framförs i skrivelsenom ungdomsfrågor, att kampen mot våldet måste föras påalla nivåer i samhället -- bland enskilda organisationer, iskola och på arbetsplatser osv. Inte minst är det nödvändigtatt ta tillvara den ideella sektorns engagemang ochkunnande. Centrala direktiv kan aldrig ersätta insatser sombygger på kunskap och omsorg om den egna lokala miljönoch människorna som vistas där. På många håll bedrivs detpå den grunden ett värdefullt lokalt brottsförebyggandearbete i form av grannsamverkan , föräldravandringar påstan, nätverksuppbyggnad och samarbete mellan offentligaoch ideella insatser.De brottsförebyggande projekt som genomCivildepartementet fått medel ut Allmänna arvsfonden, somprojektet mot läktarvåld och projektet mot skadligavåldsskildringar bör följas upp och utvärderas för att sedanspridas.Kultur i vid mening är ytterligare en förutsättning för etttryggt och människovärdigt samhälle. Kulturen måste finnastillgänglig där och när barn och ungdomar kan ta del av den.I en rapport till Barn- och ochGenerationsutredningen, Ungdomars välfärd ochvärderingar (SOU 1994:73) påvisas att de yngreskulturaktiviteter, till skillnad från de äldres, minskar i deflesta avseenden. De områden som belysts ärbiblioteksbesök, bokläsning, deltagande i studiecirklar,museibesök, dans och körsång. Det inger oro, men samtidigtär det viktigt att våga lita på ungdomarnas eget val avkulturaktiviteter. Att lyckas tillfredsställa människors behovär också ett mått på kvalitet. Ungdomar föredrar oftakulturupplevelser och egna aktiviteter såsommusikfestivaler, rockklubbar, bio eller fria teatergrupper ochbesöker i mindre utsträckning traditionellakulturinstitutioner. Kulturlivet är ett sätt för ungdomar attmarkera sin självständighet i förhållande till vuxna. Det finnsingen motsättning mellan att erkänna ungdomars egnakulturyttringar och att söka mer av samverkan övergenerationsgränserna, att ta ungdomar mer i anspråk igemensamma aktiviteter. Ungdomsorganisationerna måsteges möjlighet att förmedla kultur och göra de unga kulturelltmedvetna. Den prioritering av kulturinsatser för barn ochungdom som regeringen aviserar ser vi positivt på.Det är enligt vår mening mycket viktigt att detförändringsarbete som påbörjats för att förbättra barns ochungdomars uppväxtvillkor och för att ge våra ungdomar enframtidstro som bygger på självkänsla och godaframtidsutsikter drivs vidare utan dröjsmål. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mål för ungdomspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppdraget till ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder motungdomsarbetslösheten,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetet med att utarbeta förslagutifrån slutsatser påskyndas,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att olika former förförsöksverksamhet som kan öka ungdomars möjligheter attdelta i den demokratiska beslutsprocessen bör stödjas,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om hur de politiskapartiernas arbete kan underlättas och de förtroendevaldas rolloch arbetssituation kan förbättras,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att valresultatet böranalyseras utifrån de förtroendevaldas representativitet närdet gäller ålder och kön,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att brottsförebyggande projektsom fått stöd genom utvärderas och följsupp för att sedan spridas,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ungdomskultur.