mot · GI02K429 · 1995-01-25 00:00:00 — Genom offentlighetsprincipen har allmänheten ochmassmedier haft en vidsträckt insyn i myndigheternas ochde offentliga förvaltningarnas verksamhet. Det är mycket braoch har varit en av hörnpelarna i värnande av vår demokratioch dess legitimitet. Men i takt med att den traditionellaoffentlighetsstrukturen förändrats haroffentlighetsprincipens tillämplighet kommit att diskuterasallt mer.När den nya kommunallagen kom infördes regler omoffentlighetsprincipens tillämpning i kommunala företag,dvs. aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar ochstiftelser. Reglerna innebar i huvudsak attkommunfullmäktige skall se till att allmänheten har rätt attta del av handlingar hos kommunala företag enligt degrunder som gäller för allmänna handlingars offentlighet itryckfrihetsförordningen och sekretesslagen.De ändringar av kommunallagen som föreslogs i prop.1993/94:48 innebar att företag där kommuner, landsting ochkommunförbund har ett bestämmande inflytande jämställsmed myndigheter när det gäller handlingsoffentligheten.Detta innebär bl.a. att enskilda får rätt att hosförvaltningsdomstol överklaga beslut av sådana kommunalaföretag att inte lämna ut företagets handlingar. Ipropositionen står bl.a. följande:Enligt regeringens mening bör de rättsliga möjligheternatill insyn och kontroll inte vara beroende av i vilken formsom kommuner och landsting väljer att bedriva sinverksamhet. Samma öppenhet bör alltså i princip gälla förkommunala företag som för kommunala myndigheter,oavsett vilken verksamhet de bedriver. Det innebär i sin turatt samma regler om handlingsoffentlighet också bör gällaför kommunala företag som bedriver motsvarandeverksamhet.På det statliga området gäller bara enbegränsad handlingsoffentlighet utanför myndighetskretsen.Det är där fråga om vissa aktiebolag, exempelvis AB SvenskBilprovning, stiftelser m.fl. som på statens uppdrag har handom förvaltningsuppgifter som innefattarmyndighetsutövning eller liknande.Frågan är varför inte statens företag, vilka tenderar att blifler och fler, fullt ut skall omfattas av sammaoffentlighetsregler som kommunernas och landstingensföretag. Jag utgår från att den ovan citerade inställningengäller även de statliga företagen och att motsvarandebestämmelser kommer att utfärdas har möjligheter öppnats för enskildapersoner eller sammanslutningar att bedriva verksamhet somtidigare varit förbehållen kommuner och landsting. Somexempel kan nämnas fristående skolor samt företag inomvård och omsorg. Gemensamt för många av dessa företag äratt de för sin verksamhet är beroende av tilldelning avskattemedel.Ur medborgerlig synpunkt måste det vara av intresse attkunna kontrollera hur skattepengarna används även i sådanaföretag. Jag anser att regler måste tillskapas som garanterarallmänheten möjligheter till insyn och kontroll i alla företag,vars verksamhet, utan att vara statlig eller , ändåhuvudsakligen finansieras med skattemedel.På samma sätt bör man kunna se de regler om tjänstefeloch skadestånd vid myndighetsutövning som omfattaroffentlig verksamhet. Inte heller här bör medborgarnassäkerhet vara beroende av i vilken form undervisning, vårdoch omsorg bedrivs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvidgning av offentlighetsprincipen.