mot · GI02K613 · 1995-01-25 00:00:00 — har under århundraden varit en del av detsvenska samhället. roll vid uppbyggnadenav skola och system för social trygghet kan inte överskattas.Det borgerliga samhället har efterhand övertagit ansvaret fördessa viktiga samhällsområden.Folkbokföringen sköttes också till för bara några år sedanav . Genom ett olyckligt riksdagsbeslut ochtrots berättigade protester från många håll ärfolkbokföringen numera en uppgift för skattemyndigheterna.Därmed har servicen för människorna försämrats samtidigtsom samhällets kostnader ökat.Huvudmannaskapet för begravningsväsendet är en uppgiftsom har på sitt ansvar. Stödet är starkt föratt det så skall förbli. Enligt uppfattning är ansvaretför begravningsväsendet en naturlig uppgift för även . Detta bekräftas också avutredningen och trossamfunden (SOU 1994:42) somkonstaterar att någon kritik mot den nuvarandebegravningsverksamhetens kvalité knappast förekommit.Tvärtom handhas verksamheten på ett förtjänstfullt sätt. Setti ett internationellt perspektiv har exeptionelltvälskötta begravningsplatser, anser utredningen.Svenska kyrkans grundläggande uppgift är emellertid attsvara för att det finns ett samlat evangeliskt-lutherskttrossamfund i hela landet där alla människor kan känna sighemma. Som sådant har ett ansvar för attverksamhet bedrivs i hela . Församlingar och pastorathar sedan århundraden detta ansvar. Rätten att ta ut skatt avförsamlingsmedlemmarna utgör den ekonomiska grundenför verksamheten och ger ett reellt innehåll åt den lokalasjälvbestämmanderätten. anser att den öppnasvenska folkkyrkan utgör en tillgång både för den enskildeoch för samhället. Det är en viktig uppgift att även förframtiden säkerställa folkkyrkokaraktär,dess demokratiska uppbyggnad och en rikstäckandeverksamhet. Sambandet mellan kyrka och stat skall behållas.Under de senaste 40 åren har ett antal utredningar arbetatmed relationerna mellan stat och kyrka. Utredningarinitierade genom motioner om ändrade relationer, men ocksåpå grund av en önskan från att själv fåbestämma i sina inre angelägenheter. Ett successivtreformarbete har också lett till att kyrkomötet kanbesluta i en rad angelägenheter som tidigare ankom påregering och riksdag att ansvara för.Utmärkande för de senaste 40 årens debatt angåenderelationerna mellan stat och kyrka har varit ett starktmotstånd mot förändringar i de grundläggandeförutsättningarna för församlingarnas arbete. De ansvarigainom församlingar och pastorat har över parti- och andraåsiktsgränser motsatt sig förändringar dessa avseenden.Centern har som parti konsekvent stått på församlingarnassida.Centern har alltid slagit vakt om den lokala självstyrelsen.Det gäller också . församlingar utgör i många fall den enda lokalagemenskapen där människor har en gemensam identitet.Detta har kommit till uttryck bl.a. när olyckorinträffat som drabbat församlingsbor. En fördjupaddiskussion om den öppna folkkyrkans roll isamhällsutvecklingen när det gäller frågor om ökadlokaldemokrati och decentralisering bör ske.I ett fritt och föränderligt samhälle kan ingen -- oavsettegna åsikter -- förhindra att debatten om stat--kyrka-relationen lever vidare och nya förslag kommer upp tillprövning. I den debatten kommer ävenfortsättningsvis att stå på församlingarnas sida. Nedan angesnågra enligt särskilt viktiga frågor att bevaka för attbevara bästa tänkbara arbetsförutsättningar för i framtiden:Ett bevarat samband mellan stat ochkyrka.Grundlagsfäst lokalt självbestämmande enligt denkommunala självstyrelsens principer med rätt att besluta omnödvändig utdebitering för att finansiera verksamheten.Beslutsfattare inom skall utses i allmännaval.Ett inomkyrkligt ekonomiskt utjämningssystem skallfinnas för att utjämna mellan fattiga och rika församlingaroch pastorat.Huvudmannaskapet för begravningsväsendetskall ligga kvar hos och kostnaderna skall --när det gäller kyrkotillhöriga -- täckas genom kyrkans lokalautdebiteringsrätt. För de icke kyrkotillhöriga bör det sökaslokalt förankrade lösningar.Svenska kyrkan skall förbli ettevangeliskt-lutherskt trossamfund.90 % av svenska folket tillhör . Dettanaturligtvis inte utan skäl. Inte minst vid viktiga händelser imänniskors liv är kyrkan en viktig faktor. I glädje och sorgkänner svenska folket det riktigt och naturligt att vända sigtill kyrkan.På mycket goda grunder kan hävdas att det är ett starktintresse för det borgerliga samhället att ävenfortsättningsvis ges goda arbetsmöjligheter förmänniskornas skull. De fortsatta relationerna mellanSvenska kyrkan och staten bör grundas på ovan redovisadeprinciper vilket bör ges regeringen tillkänna.Remissarbetet i anledning av Kyrkoberedningens förslagär just avslutat. Enligt uppfattning kanberedningens förslag inte läggas till grund för ettprincipförslag till kyrkomöte, vilket bör gesregeringen till känna.Avgörande invändningar mot väsentliga och principielladelar av beredningens förslag har enligt underhandsuppgifterockså inkommit till från tungaremissinstanser.Om regeringen mot en remissopinion väljer att i skrivelsetill kyrkomöte lägga fram förslag till förändringarsom innebär en skilsmässa mellan kyrka och stat måste detenligt uppfattning föregås av en folkomröstninginnan och kyrkomötet tar ställning. Detta bör gesregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sambandet mellan stat och kyrkai framtiden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förhållanden och förutsättningarför och arbete ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Kyrkoberedningens förslaginte läggs till grund för ett principförslag till 1995 årskyrkomöte,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkomröstning i kyrka--stat-frågan före beslut.