mot · GI02Jo23 · 1995-04-06 00:00:00 — med anledning av skriv. 1994/95:167 Det svenska miljöarbetet i EU -- Inriktning och genomförande InledningMiljöpolitikens huvuduppgift är att skydda människorshälsa och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling.Naturen skall skyddas som förutsättningarna förvälfärd, arbete och frihet inte äventyras. Ett effektivtresursutnyttjande är en förutsättning för att detta skall lyckas.Arbetet för en god miljö skall präglas av sammagrundläggande värden som allt annat politiskt arbete: respektför medborgarnas frihet, rättsstaten, marknadsekonomin,den enskilda äganderätten och den lilla världens integritet.Behovet av ökat samarbete mellan är stort,inte minst på miljöområdet. Detta samarbete bör inriktas påatt lösa gemensamma, gränsöverskridande miljöproblem.Subsidiaritetsprincipen bör liksom på andra områden ävenprägla miljöpolitiken där gemensamma lösningar inte ärnödvändiga. Länderna inom EU bör också ha stormöjlighet att välja egna lösningar och utforma politiken efteregna principer.I ett historiskt perspektiv har det moderna samhälletmedfört att många nya miljöproblem skapats. Menutvecklingen sedan den industriella revolutionen har ocksåfört med sig mycket positivt på miljöområdet. Människansnärmiljö har avsevärt förbättrats. har ocksåmånga tidigare allvarliga utsläppsproblem eliminerats.Näringslivets miljöintresse ökarInom industrin har man tydligt visat att man tack vare ny,bättre teknik kan komma till rätta med många miljöproblem.Resursåtgången per producerad enhet sjunker. Nya material,resurssnål informationsteknik och bättre teknik för reningbidrar till framstegen.Näringslivet har i ökad utsträckning lärt sig att tillgodosekundernas krav på miljöhänsyn. För allt fler företag harmiljöhänsyn blivit en överlevnadsfråga på marknaden och enöppning till nya affärsmöjligheter. För att driva på dennautveckling måste miljöpolitiken främja konkurrensen ochtillgången på information.Hårda miljökrav ses inte längre enbart som ett hot, utan iallt större utsträckning som en möjlighet. Detta har resulterati att myndigheternas utsläppsgränser på flera områden liggerlångt över de verkliga utsläppen från moderna anläggningar.Miljömedvetna kunder och företag har på flera områdenövertagit myndigheternas roll som den pådrivande kraften imiljöarbetet.Marknadsekonomi är bra för miljönDet framtida svenska miljöarbetet inom EU måste byggapå de positiva erfarenheterna av den fria marknadsekonomin,rättsstatens miljölagstiftning, den tekniska utvecklingen ochden ekonomiska tillväxten. Många mycket allvarligamiljöproblem återstår visserligen att lösa inom detta system,men de miljömässiga erfarenheterna från de socialistiskaplanekonomierna visar att miljöframgångar inte uppnåsgenom centralstyrning, kollektivt ägande och statligprispolitik.EU-samarbetet måste mot denna bakgrund ses som en nymöjlighet att åtgärda sådana miljöproblem som man intekunnat lösa på nationell nivå, inte som en ny, centralmöjlighet att via politiker och tjänstemän styra ochdetaljplanera samhället.Bättre miljölagar behövsNågra av de styrmedel inom EU:s miljöpolitik som nämnsi skrivelsen skulle redan ha funnits inlemmade i den svenskalagstiftningen om inte den nytillträdda socialdemokratiskaregeringen hade valt att dra tillbaka förslaget till ny samladmiljölagstiftning i en miljöbalk. Detta har skadatmöjligheterna att skydda miljön i . Vi har i en annanmotion till föreslagit att förslaget till miljöbalksnarast skall förverkligas.Vi instämmer i flera av de bedömningar regeringen gör iskrivelsen om det svenska miljöarbetet inom EU. Bland deprioriterade sakområdena återfinns exempelvis angelägna,gränsöverskridande miljöproblem som försurning ochklimatpåverkan, vilka vi haft små möjligheter att lösagenom nationella åtgärder.Vi delar också regeringens bedömning att den fortsattautvecklingen av miljöpolitiken bör diskuteras i samband medkommande regeringskonferenser. Att dessa konferenser iförsta hand är avsedda att behandla formerna för EU-samarbetet bör inte hindra strävan att utnyttjatillfället att diskutera miljöpolitiken.Skrivelsen tar också fasta på att inte skall sänkasina miljönormer och att vi skall verka för att EU på fleraområden skärper sina miljökrav. Dessa synpunkter hartidigare framförts i en moderat partimotion.När det gäller kretsloppsanpassningen görs bedömningenatt målen bör sättas centralt medan det skall råda stor frihetatt utforma medel och metoder för att nå dessa mål. Vi delardenna bedömning, liksom bedömningen attenergiåtervinning är ett möjligt sätt att minskaavfallsmängderna i Europa.I skrivelsen görs bedömningen att är avsärskild vikt för EU:s internationella arbete. Vi delar till fullodenna inställning. har en särskild skyldighet att visaengagemang för de baltiska staternas strävan att inlemmas iEU:s samarbete på olika områden. Vi har ett starkt intresseav att det inte inrättas en miljögräns rakt över Östersjön.På några områden ställer vi oss dock tveksamma tillregeringens bedömningar.Nya investeringarFör att utnyttja naturresurserna på ett hållbart sätt bedömerregeringen att skall verka för en långsiktiginvesteringsstrategi inom EU. Enligt regeringen skall dettavidare innebära att i EU-arbetet skall förenainsatserna för en bättre miljö med åtgärder för att skapa nyaarbetstillfällen.Regeringen återkommer till tanken på en långsiktiginvesteringsstrategi på flera ställen i skrivelsen, bl.a. iavsnittet Tillväxt och miljö -- en ny utvecklingsmodell och iavsnittet om de prioriterade sakområdena.Det är något oklart vad regeringen åsyftar med enlångsiktig investeringsstrategi. Tanken på att en politisktfastlagd plan för investeringar i allmänhet skulle vara tillgagn för miljön förefaller dock främmande. Enligt vårmening bör i stället hindra onödig politiskinblandning i investeringsbesluten.Erfarenheterna från statlig inblandning i investeringar inäringsverksamhet avskräcker, både när det gäller Sverigeoch när det gäller övriga . De offentligainvesteringarna har i dessa fall tenderat till att konservera engammal industristruktur med 80 som det främstaexemplet, medan det fria näringslivet lett satsningar på nyresurssnål informationsteknologi som varit omöjliga förpolitiker och tjänstemän att förutse.Den offentliga styrningen och kontrollen avinvesteringsbeslut bör enligt vår mening i stället ske genomatt politikerna formulerar allmänna miljömål. Dessa målskall sedan uppnås genom att man via lagstiftning, nationellteller på EU-nivå, ställer rimliga krav på utsläppsnivåer,miljökonsekvensbeskrivningar, säkerhet m.m. Detta böräven vara vägledande för beslut om offentliga investeringari t.ex. infrastruktur. bör därför korrigeraskrivelsen i berörda avsnitt vad gäller frågan om enlångsiktig investeringsstrategi inom EU.Vi ställer oss vidare tveksamma till bedömningen attSverige i EU-arbetet skall förena insatserna för en bättremiljö med åtgärder för att skapa nya arbetstillfällen. Ävenhär är det oklart vilken typ av åtgärder som regeringen syftarpå. Vi bedömer dock att miljöpolitiken ochmiljölagstiftningen blir mest effektiv och ändamålsenlig omden helt ägnas målet att förbättra miljön. Skall miljöarbetetha dubbla mål riskerar man sänkta miljöambitioner.Enligt vår bedömning bör skrivelsen i stället för förslagenom investeringsstrategi och sysselsättningsåtgärderkompletteras med bedömningen att i miljöarbetetinom EU bör verka för ett ökat inslag avmarknadsekonomiska lösningar, avmonopoliseringar ochökade valmöjligheter för konsumenterna i syfte att förbättramiljöhänsynen.Trafiken och miljönPå flera ställen i skrivelsen nämns att trafiken orsakarstora miljöproblem i . Detta är en riktig bedömning.I första hand är det utsläppen från trafiksektorn som måstebringas ner. Trafikarbetet i sig utgör inget miljöproblem utantillför samhället flera positiva effekter. Arbetet skall inriktaspå renare och effektivare fordon och inte präglas av ennegativ inställning till bilen som transportmedel.I miljöarbetet bör verka för att både morot ochpiska används. De ekonomiska styrmedlen som nämns iskrivelsen är miljöskatter. Men det är också viktigt attmarkera att även skatterabatter bör användas. togmoderaterna initiativet till en skatterabatt för dem som köptekatalysatorrenad bil innan sådan rening blev obligatorisk.Åtgärden föll mycket väl ut och resulterade i att flerahundratusen bilar som annars inte skulle blivit utrustade medkatalysator blev det.För att värna om effektiviteten och miljöhänsynen inomtransportsektorn bör verka för att möjligheten attanvända lastbilar skall finnas kvar eftersomdetta sparar resurser och bidrar till minskad trafik. Det börtydligt markeras att frågan om behållandet av de långalastbilarna inte bara gäller ekonomisk effektivitet ochkonkurrensmöjligheter, utan även hänsynen till miljön.Skärpt klimatstrategiPå klimatområdet utelämnar regeringen många viktigasynpunkter i sin bedömning. När det gäller skatterna ser viingen anledning att driva frågan om energirelaterade skatter.Det är knappast energikonsumtionen i sig utan utsläppen frånenergi- och transportsektorn som utgör hotet mot miljön. Enökad miljörelatering av skatterna inom EU:s medlemsländerbör därför utgå från en omfördelning från allmännaenergiskatter till utsläppsrelaterade skatter. bör alltsåinte som bedöms i skrivelsen verka för en gemensamenergibeskattning, utan för en gemensam miniminivå förnationella koldioxidskatter och en i övrigt stärkt miljöprofilpå de befintliga energiskatterna.I den centrala bedömningen bör också starkare betonasmöjligheten att införa energieffektivitetsnormer för fordonsom ett komplement till högre drivmedelsskatter förtransportsektorn.Enligt vår mening bör också verka för attambitionerna höjs när det gäller minskade utsläpp avkoldioxid. Vi har tidigare lagt förslag i om attSverige borde anta rekommendationen frånTorontokonferensen om sänkta utsläpp. Dessarekommendationer innebär att utsläppen bör minska med 20procent jämfört med . Skrivelsen bör därförkompletteras med bedömningen att inom EU skallverka för en skärpning av klimatstrategin i enlighet meddetta.Biologisk mångfaldEkosystemens betydelse för råvaruproduktionen,vattencirkulationen och naturens egna reningsprocesser fårinte underskattas. Skrivelsen bör kompletteras på någrapunkter vad gäller bevarandet av den biologiska mångfaldenoch skyddet av ekosystemen.Jordbruket upptar en mycket stor del av yta.I tidigare motioner till har vi pekat på hur EU:sjordbrukspolitik kan användas till att stimulera återställandeav våtmarker i syfte att minska kväveläckaget till haven ochöka förutsättningarna för en bevarad biologisk mångfald.Betydelsen av våtmarkerna och de möjligheter som finns attåterställa sådana områden bör markeras i skrivelsen.När det gäller den biologiska mångfalden är det viktigtmed en dialog mellan myndigheter och olika näringar, samtett fungerande sektorsansvar, vilket betonas i skrivelsen.Men en väl fungerande offentlig administration är långt ifrånen tillräcklig förutsättning för att naturvårdsarbetet skallfungera. I detta sammanhang bör därför också tydligtuttryckas att verkar för att framhålla vikten avdefinierade äganderätter till mark och vatten samtfungerande civilrättsliga möjligheter att drivaskadeståndsprocesser i miljömål.Internationellt samarbeteEnligt skrivelsen bör det övervägas om en ram medkonditionalitet till delar skall gälla för EU:s miljöstöd tillCentral- och , dvs. att stödet är kopplat med vissamiljöåtaganden. Vidare föreslås att skall verka föratt miljöhänsyn integreras i biståndet. Vi delar dessasynpunkter. Dessutom anser vi att , med stöd frånbl.a. rekommendationerna i , även bör verka föratt koppla EU:s olika internationella stöd ochbiståndsinsatser med krav på marknadsekonomiskareformer.Ekonomiska förutsättningar som båda på det nationellaoch det internationella planet främjar en fri handel och ettfritt tillträde till marknader, kommer att skapa en positivsamverkan mellan ekonomisk tillväxt och miljövård i allaländer, särskilt och de länder som genomför enövergång till marknadsekonomi. ()Decentraliserade beslut om markanvändningHushållningen med mark, vatten och andra naturresursersker bäst inom ramen för en fri marknad med definieradeäganderätter, där lagstiftarna ställer tydliga miljökrav ochdär varje verksamhet ansvarar för sina egna kostnader.EU-samarbetets fördelar ligger främst i att kunna beslutaom miljölagar som förhindrar gränsöverskridandeföroreningar. Planeringsarbetet och besluten ommarkanvändningen bör däremot präglas av subsidiaritet. Detär av stor vikt att miljöhänsyn tas i planeringsarbetet ochdetta gagnas inte av att planeringsarbetet centraliseras.Miljön i präglas av att olika länder har olikastrukturer. På vissa håll har småskaliga lösningar ett starkaregenomslag än vad vi är vana vid i . Vi ser ingenanledning till att , vilket föreslås i skrivelsen, skallverka för att det som kännetecknar den svenska fysiskaplaneringsmodellen får genomslag på det gemensammaarbetet inom EU.Den svenska planeringsmodellen bygger på ettcentraliserat synsätt, vilket inte är det självklart bästa.Sverige bör i stället verka för att subsidiaritetsprincipen lyftsfram i frågor inom EU som rör den fysiska planeringen.Grundforskning för miljönSverige bör, enligt skrivelsen, inom EU:sforskningsprogram verka för forskning kring renare ocheffektivare industriella processer och tillämpningar,forskning mot kretsloppsanpassning och avfallshanteringsamt forskning om förnybara naturresurser. Det är med allsäkerhet en riktig bedömning att ökade framsteg inom dessaområden skulle gagna miljön. Men det innebär inte att dessaprioriteringar på forskningsområdet är de bästa urmiljösynpunkt.I stället föreslår vi att i första hand skall verka föratt de offentliga forskningsresurserna inom EU:smiljöforskningsprogram satsas på grundforskning.Argumentet för detta är att statens ansvar i första hand liggeri att ansvara för att grundforskningen upprätthålls då få andraaktörer gör det. Däremot finns större möjligheter att lockaandra aktörer och privat kapital åt utveckling och tillämpningav nya processer inom industrin. Enligt vår mening är det iförsta hand företagen som skall ta utvecklingsansvar för attderas processer, maskiner och produkter uppfyller demiljökrav som lagstiftarna beslutar om.Sverige bör tydligt markera för att tillämpadmiljöforskning för bl.a. industrin skall ges en lägre prioriteti EU:s program än grundforskningen på miljöområdet. Inteminst inom energisektorn är framsteg inomgrundforskningen nödvändig . Både utvecklingen avbioenergin, solenergin och möjligheterna att lagra energikräver framsteg på ett grundläggande plan för att nyaalternativa energisystem skall bli konkurrenskraftiga. EUkan i kraft av sin samlade storlek spela en betydande roll föratt kostsamma satsningar görs inom grundforskningen, någotsom enskilda stater har svårt att klara.Utsläppshandel på EU-nivåSlutligen anser vi att skrivelsen bör kompletteras medförslag till att skall verka för införandet av nyamiljöpolitiska verktyg som inte använts i . Ettsådant förslag är handel med överlåtelsebara utsläppsrätterinom en miljöbubbla.En kraftigt industrialiserad region som erbjuderflera möjligheter att införa denna typ av miljöpolitisktverktyg. Fördelen med ett system där man tvingas köparätten att kunna göra utsläpp är att det leder tillkostnadseffektiva investeringar för minskade utsläpp.Sverige bör därför verka för att ett regelverk skapas på EU-nivå för handel med utsläppsrätter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de allmänna målen med EU:smiljösamarbete,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en långsiktig investeringsstrategi,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att skapa nyaarbetstillfällen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om marknadsekonomiska lösningar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om koldioxidskatt och en ökadmiljörelatering av energiskatterna,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafik och miljö,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skärpt klimatstrategi,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om våtmarker och biologiskmångfald,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en koppling av EU:s bistånd tillkrav på marknadsekonomiska reformer,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lyfta framsubsidiaritetsprincipen i den fysiska planeringen,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en prioritering avgrundforskningen på miljöområdet,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handel med utsläppsrätter.