mot · GI02Kr419 · 1995-01-25 00:00:00 — Folkrörelserna är intimt förknippade med den svenskademokratin. I få länder har idéburna folkrörelser spelat så storroll för samhällsutvecklingen som i Sverige.I flera undersökningar framgår att förtroendet för detpolitiska systemet minskar; särskilt tydligt är detta blandungdomar. Vi menar att folkrörelserna har en avgörande rollatt spela när det gäller att fånga upp människors engagemangför samhällsfrågor. Därför är det viktigt att det förs enkonstruktiv diskussion om hur folkrörelserna kan förnyasoch anpassas efter dagens moderna samhälle. Den utmaningvi står inför handlar om hur fler människor ska kännadelaktighet och hur fler människor ska få mer att säga tillom.Kampen för politisk demokrati var långt förerösträttsrörelsens bildande väl förankrad i de svenskafolkrörelserna. Inom väckelserörelsen, nykterhetsrörelsenoch arbetarrörelsen som växte sig allt starkare i början avseklet utvecklades en demokratisk beslutsprocess där ungamänniskor skolades i praktisk demokrati. Oavsett socialtillhörighet eller ekonomisk situation vägde varje röst likamycket. För många människor gav folkrörelserna möjlighettill bildning som annars varit omöjlig för dem att erhålla.Därefter har folkrörelserna drivit på samhällsutvecklingeni reformvänlig riktning. Arbetsmetoden kanske kanbeskrivas som den konstruktiva protesten. Engagerademänniskor har inte bara pekat på brister i samhället, de harockså visat vägar för att undanröja sociala orättvisor ochåstadkomma förändringar. har bl.a.miljörörelsen, fredsrörelsen och flera solidaritetsrörelserspelat en betydelsfull roll som opinionsbildare.Sverige och de andra nordiska länderna har genom sinstarka folkrörelsetradition skapat en god anda församhällsdebatt och medverkat till att det går att lösa ävensvåra konflikter genom samtal och diskussion.Med folkrörelser menar vi sådana rörelser som bär upp enidé och en önskan hos medlemmarna att på olika sätt förändrasamhället. När man i talar om ett''organisationssamhälle'' inkluderas därtill ett mycket stortantal ekonomiska intresseorganisationer, tillkomna för att påolika sätt främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Deideella folkrörelsernas roll skiljer sig väsentligt frånintresseorganisationernas och de senare faller utanför det vibehandlar i denna motion.Under senare år har det funnits en uppfattning omatt traditionella folkrörelsernas betydelse minskat och att deskulle tappa mark bland den breda allmänheten. Men det harvisat sig vara fel. Medlemsantalet i de politiska partiernaminskar och alltför få engagerar sig i det politiska arbetet.Men det betyder inte att folk inte bryr sig om vad som sker.Ett tydligt exempel på att det finns en folkrörelsementaliteti är de organisationer som växte upp i samband medfolkomröstningen om EU. En ny samhällsfråga lyckadesvinna 100 000-tals svenskars engagemang på både ja- ochnej-sidan. Debatter, studiecirklar, diskussionsmöten etcförde ut debatten om svenskt EU-medlemskap tillmedborgarna. I denna svåra fråga som delade svenska folketbidrog folkrörelserna till att fler fick chansen att ta ställningutifrån ett mera nära perspektiv än det som presenterades avt.ex. riksdagen.Barn, ungdomar och vuxna kan i föreningar lära sigsamarbete på samma gång som var och en kan få utlopp föridealitet och initiativkraft.Genom att samlas i grupper och organisationer gesindividen möjlighet att ta del av andras kunskap ocherfarenheter, kanalisera sina åsikter och påverka beslut påolika håll i samhället. Det skapar en känsla av delaktighetoch gemenskap. Det stärker den enskilda individens vilja attengagera sig, vilket är helt nödvändigt för demokratinsöverlevnad. Många ungdomar känner sig utanför i dagenssamhälle, inte minst därför att de drabbats av arbetslöshet.Skolan har en viktig uppgift att stimulera och uppmuntraunga människor till att frivilligt engagera sig i föreningslivet,att slussa dem till organisationer där de kan få en uppgift ochbli delaktiga i en gemenskap. Det stärker självkänslan ochutvecklar den enskilde individen.Anledningen till att stat och kommun bör inta en positivoch generös attityd till ideellt föreningsliv är attfolkrörelserna betyder oerhört mycket för hur samhälletsfortsatta utveckling ska bli. Vill vi ha ett samhälle därmedborgarna känner sig hemma och klyftorna blir mindremåste vi låta folkrörelserna leva. Stöd måste utformas på ettändamålsenligt sätt. Finansiellt stöd får aldrig ges på sådantsätt att det riskerar att fastna på central nivå, utan måstekomma medlemmarna och de lokala avdelningarna till del. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkrörelsernas roll fördemokratins utveckling,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till ideella organisationer,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att uppmuntra ungamänniskor till ideellt engagemang.