mot · GI02A26 · 1995-03-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:158 Ny myndighetsorganisation inom arbetslivsområdet m.m. SammanfattningRegeringen föreslår en ny organisation av arbetet somArbetsmiljöinstitutet, ochArbetsmiljöfonden bedriver. Förslaget har tagits frammycket snabbt och ingen remissomgång har genomförts.Inriktningen för den nya är oklar. Detföreslås också att den nya myndigheten skall finansieras medårliga budgetanslag och att Arbetsmiljöfondens medelsfondavvecklas. Detta kommer att försvåra långsiktigaforskningsprojekt. Regeringen föreslår att medel frånArbetslivsfonden överförs till sysselsättningsskapandeåtgärder. tror att Arbetslivsfondens överskottblir större. Ytterligare överskott bör utgöra en grundplåt förVänsterpartiets förslag om ett system av Framtidsfonder.Ärendets beredningArbetslivsforskningens organisation ändrades senast 1991.I proposition 1990/91:69 lade den dåvarande regeringenfram förslag om ny organisation. En särskild utredare ladefram ett betänkande vilket sedan blev föremål för enomfattande remissomgång. Organisationens mål ochinriktning klargjordes. har beredningengenomförts i all hast och utan sedvanligt remissförfarande.En utredare har arbetat från till den 20december 1994. En arbetsgrupp arbetade med hursammanslagningen skulle ske mellan den 22 december 1994och . Regeringen lägger sedan fram enproposition . Kvaliteten på beredningen harblivit lidande genom detta förfarande. I ett särskilt yttrandesäger . , direktör för : ''Inomtillgängliga tidsramar för utredningsarbetet och den vidareberedningen i arbetsgruppen har flera viktiga frågor intekunnat belysas, olika alternativ inte kunnat vägas motvarandra, tillräckligt samråd med företrädare för arbetslivoch forskning m.fl. inte kunnat ske och ingenremissbehandling kommit till stånd.'' LO och TCO har ocksåkritiserat beredningen, den har genomförts utan att parternapå arbetsmarknaden tillfrågats och utan remissbehandling.Den så kallade berör flera frågorangående den nya organisationens arbete. Regeringensförslag baserat på denna utredning kommer att läggas framefter det att beslut om ny organisation för arbetslivsforskningfattats. I utredningen tas flera viktiga områden upp såsomutbildning och kunskapsspridning. Det hade varit till fördelom dessa frågor klarlagts i och med att en ny organisationskall läggas fast. Regeringen har också aviserat en översynav forskningsfinansieringsstrukturen i åretsbudgetproposition. Denna proposition refererar inte tilldenna översyn eller till erfarenheter från tidigare fastlagdaforskningsprinciper. Det hade varit en fördel omfinansieringen av arbetslivsforskningen kunnat behandlas idetta sammanhang. En helhetsbedömning hade gynnatforskningens sammanlagda verksamhet och dessorganisering.Nya myndighetens inriktningArbetslivet omvandlas ständigt, nya möjligheter ochproblem uppstår. För arbetslivsforskningen är det viktigt attuppmärksamma vad som händer i denna omvandling.Genom att utgå från arbetslivets praktik kan kunskap ges tillmänniskor och organisationer verksamma inom arbetslivetsområde. Forskning utifrån ett löntagarperspektiv ärnödvändig. Denna praktiknära forskning skall vara enutgångspunkt för det nya institutet.Regeringen föreslår att arbetslivsforskningen samlas i ettinstitut. I och med detta kan arbetslivsforskningensperspektiv smalna in och bli mer likriktat. Det krävs därföråtgärder för att förhindra detta. Det är därför av största viktatt institutet leds av en stark styrelse som är brett förankradbland arbetslivets aktörer och i forskarvärlden. Arbetslivetsproblem måste belysas från många olika synvinklar för attkunna spela en viktig roll i arbetslivets utveckling.Områden som fått liten uppmärksamhet i propositionenoch som är av största vikt är:1. Den nya utvecklingen av anställningsförhållandenmedför nya arbetsmiljöproblem. Utökat distans- ochensamarbete, fler korttidsanställningar, uthyrning avarbetskraft och tudelningen av arbetsmarknaden är några avdessa tendenser. Produktion av varor och tjänster organiserasallt mer i snabbt föränderliga nätverk på en global marknad.En mindre del av arbetstagare erhåller nya intressanta ochutvecklande arbeten. Andra däremot riskerar att hamna ilågavlönade jobb med liten anställningstrygghet. Nyapsykosociala arbetsmiljöproblem uppstår. Litenlagerhållning med just-in-time-leveranser pressar anställdahårdare. Delar av arbetskraften behandlas också som just-in-timevaror. Arbetstiden och människors sociala liv(miss)anpassas till detta. Reträttarbetsplatser tas bort iföretagen och kraven på samhället att ta hand om denarbetskraft som ratas ökar. En stor grupp av dessa ärinvandrare. Antalet förtidspensionärer är stort. Vi riskerar attallt fler marginaliseras och stöts ut ur arbetslivet. Detta är ettlångsiktigt strukturellt mycket allvarligt problem. Problemeninnehåller både medicinska och demokratiska problem.Forskningen bör belysa både vilka medicinska problem somuppstår och hur de kan bemästras. Det behövs ocksåforskning kring hur löntagarens inflytande påverkas av detnya arbetslivet. Detta har både en demokratisk och enproduktivitetsmässig sida. Det är för forskningen en viktiguppgift att studera vad som händer med demokrati ochdelaktighet i arbetslivet och de som stöts ut ur arbetslivet.Frågan är också vilket arbetsliv och vilken näringsstruktursom kan gynnas med dagens samhällsutveckling. Omdemokrati i arbetslivet är ett viktigt mål för såmåste det också slås fast att arbetslivsforskningen skallsynliggöra och uppmärksamma arbetslivetsdemokratiproblem.2. Halva befolkningen utgörs av kvinnor. Detta återspeglasinte av samhällets maktfördelning i det politiska ochekonomiska systemet. Kvinnoforskningen inomarbetslivsområdet är därför av stor vikt om diskrimineringenav kvinnor skall upphöra. Propositionen nämner inte med ettord kvinnoforskningens inriktning i den nya myndigheten.Kvinnoforskningen inom det nya måste få enökad andel av de totala resurserna. Forskningen måste utgåfrån framtidens arbetsmarknad och inte gårdagens. Viförutsätter att regeringen delar uppfattningen att kvinnorskall ha samma rätt till arbete som män, och då måste dettaockså återspeglas i arbetslivsforskningen. Liksom övrigarbetslivsforskning måste kvinnoforskningen utgå frånarbetslivets realiteter. Det handlar om kvinnors makt ochinflytande, om kvinnors arbetssätt, invandrarkvinnorsarbetsliv, löne- och arbetsvärdering, lönediskrimineringensorsaker. Sambandet mellan arbetslivet och kvinnors ansvarför hemarbetet måste också uppmärksammas, detta också ikombination med hur arbetsliv och arbetstider behöverförändras. En praktiknära kvinnoforskning är ett viktigtverktyg för att uppnå jämställdhet i arbetslivet.Övrigt om inriktningenPropositionen är otydlig när det gäller den nyamyndighetens mål och uppgifter när det gäller utbildningoch kunskapsspridning. Erfarenheter från nuvarandemyndigheters arbete bör lyftas upp så att all den kunskapsom finns kan omsättas i praktiskt förnyelsearbete ute påarbetsplatserna. Om arbetslivsforskningen skall bli effektivmåste sambandet med myndigheternas arbete medutbildning och kunskapsbildning utvecklas. Otydlighetengäller också utbildningen av regionala skyddsombud, vilketmåste klargöras.FinansieringVänsterpartiet anser det vara positivt att en uppdelninggörs mellan utförare av forskning och dess finansiering.Genom att inrätta ett särskilt råd som ansvarar förfinansieringen kan bredd och helhetssyn säkras.Regeringen föreslår också att de båda nya myndigheternafinansieras över statsbudgeten. Forskning kan dock intebedrivas på ett sådant kortsiktigt sätt. Regeringen ärmedveten om detta problem och föreslår att Rådet för FoUskall kunna fatta beslut om projekt som löper upp till 6 år.Regeringen skall lägga en högsta ram för sådana antaganden.Det är i propositionen väldigt summariskt redovisat hur enlångsiktig forskning skall tryggas och hur den nyamyndigheten skall få trovärdighet bland samarbetspartnersgenom den av regeringen föreslagna ordningen. Innanregeringen presenterat ett genomtänkt förslag hurarbetslivsforskningen skall tryggas långsiktigt och hur rådetskall erhålla integritet och trovärdighet avslår Vänsterpartietregeringens förslag på denna punkt. LO och TCO erinrarockså om att Arbetsmiljöfonden tillkommit genom enöverenskommelse mellan arbetsmarknadens parter. EnligtVänsterpartiet är det därför olyckligt om beslutarom att avveckla nuvarande finansieringsform utan attförändringen är bättre förankrad bland parterna. Rådet förFoU bör överta Arbetsmiljöfondens medelsreserv och direkterhålla tidigare andel av arbetarskyddsavgiften. Forskningenbör vara direkt finansierad av arbetarskyddsavgiften medanövrig verksamhet för de nya myndigheterna bör varafinansierad över statsbudgeten.Överskott från ArbetslivsfondenRegeringen föreslår att 600 miljoner överförs frånArbetslivsfonden till sysselsättningsskapande åtgärder.Vänsterpartiet tror att överskottet från Arbetslivsfonden kanbli större. Medel till Arbetslivsfonden har tillkommit för attutveckla och förbättra arbetslivet. har i annanmotion föreslagit att ett system av framtidsfonder inrättas.Systemet skall arbeta med att utveckla arbetsorganisationoch löntagares kompetens. Fondsystemet som skall arbetainom arbetslivsområdet bör då som en startplåt erhålla en delav Arbetslivsfondens överskott, dvs. överskottet utöver 600miljoner kronor. På så sätt säkras medel som var tänkta tillarbetslivets förnyelse och utveckling för just detta ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner inriktningen för FoU inomarbetslivets område enligt vad i motionen anförts,2. att beslutar att myndigheten för FoU skallledas av en styrelse enligt vad i motionen anförts,3. att godkänner vad i motionen anförts omfinansieringen av arbetslivsforskningen,4. att beslutar enligt vad i motionen anförts omatt ytterligare överskott från Arbetslivsfonden överförs till ettsystem av framtidsfonder.