ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Ju225 · 1995-01-25 00:00:00 — Den socialdemokratiska regeringen har angivit kampenmot den ekonomiska brottsligheten som ett prioriteratområde inom brottsbekämpningen. För att få avsedd effektbehövs åtgärder inom åtskilliga områden. Åtgärderna berörflera departement. Det är bra att redantagit initiativ för att samordna regeringens åtgärder mot denekonomiska brottsligheten genom att bl.a. ha tillsatt ensärskild beredningsgrupp för detta arbete.Det är mycket tillfredsställande att regeringen har aviseratatt man kommer att presentera en samladstrategi för samhällets åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. Samhället behöver kraftsamla sina insatsernär det gäller att förebygga och beivra ekonomiskbrottslighet.Att effektivt bekämpa den ekonomiska brottsligheten ärangeläget av både samhällsmoraliska ochsamhällsekonomiska skäl. Det är inte acceptabelt att någrafå medborgare genom brottsligt beteende undanhållersamhället beskattning på stora summor, när medborgare i ktbetalar sin andel för hela samhällets bästa. Staten måsteuppfattas som både rättvis och ärlig av medborgarna. Statenoch samhället behöver de inkomster som på ett oärligt sättundanhålls i dag.Riksåklagaren har visat på behovet av, och föreslagit,effektivare brottsbekämpning genom det s.k. ekokommandotpå central nivå. Det är viktigt att förslagen i RÅ:s utredninggenomförs. Om det skall vara möjligt måste förslagen ocksåföljas upp med samarbete lokalt mellankronofogdemyndigheterna, skatteförvaltningen och polisen.Det är viktigt både för att den ekonomiskabrottsbekämpningen skall ge resultat och för att staten skalluppfattas som trovärdig. De myndigheter som här har ansvarmåste kunna visa för allmänheten att staten, regeringen ochriksdagspartierna också i praktiken vill komma åt denekonomiska brottsligheten.För att kunna bekämpa den ekonomiska brottslighetenmåste den upptäckas tidigt och direkt bekämpas genomkraftfulla insatser. Bästa möjligheten att upptäcka företeelsersom kan vara inledning till ekonomisk brottslighet har demyndigheter som verkar nära aktörerna. Verksamhetenmåste alltså vara då decentraliserad som möjligt.All brottslig verksamhet vill verka i det fördolda.Aktörerna och transaktionerna blir därför ofta inteuppmärksammade förrän alltför förflutit, skadan församhället kan då inte återställas.Personalen på de närmast berörda myndigheterna måstebesitta stor kompetens för att upptäcka och bekämpaekonomisk brottslighet. Brottsligheten förändras också övertiden, varför det är viktigt att personalen kan behållas ochkontinuerligt utvecklas.Berörda myndigheter bör få i uppdrag att redovisa hur deskall samverka, lokalt och regionalt, för att tillsammans ökaeffektiviteten i detta arbete. De bör också beräkna möjligaintäkter på kortare och , sammantaget resursbehovsamt kalkylerad nettointäkt för statskassan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ekokommandon på lokal nivå.
mot · GI02Ju226 · 1995-01-25 00:00:00 — Den ekonomiska brottsligheten är till stor del en doldbrottslighet som inte alltid visar omedelbara effekter. Trotsdetta drabbar den samtliga medborgare i samhället.Den ekonomiska brottsligheten bidrar till ett moralisktförfall och är ett hot mot demokratin. Ekobrotten hotar ocksåatt sätta marknadsmekanismerna ur spel när konkurrensensnedvrids på ett sätt som i vissa fall till och med kan''tvinga'' andra företag i en bransch att också börja ägna sigåt ekonomisk brottslighet för att inte behöva gå i konkurs.Den ekonomiska brottsligheten bidrar till arbetslöshet dåkapital som borde ha investerats och konsumerats i Sverigeförsvinner till utlandet. Brottsliga och onödiga konkursermedför också arbetslöshet. Hederliga medborgare får betalahögre skatter och avgifter eftersom de ekonomiskabrottslingarna inte bidrar till att täcka kostnaderna för skola,sjukvård, pensioner osv.Det finns beräkningar som visar att ekobrotten omsätterfrån 150 till . Detta är enskrämmande hög siffra. Det måste sättas in ytterligarekrafttag mot brottsbekämpningen.Den socialdemokratiska regeringen har angivit kampenmot den ekonomiska brottsligheten som ett prioriteratområde inom brottsbekämpningen. För att få avsedd effektbehövs åtgärder inom åtskilliga områden. Åtgärderna berörflera departement. Det är bra att redantagit initiativ för att samordna regeringens åtgärder mot denekonomiska brottsligheten genom att bl.a. ha tillsatt ensärskild beredningsgrupp för detta arbete.Det är mycket tillfredsställande att regeringen har aviseratatt man kommer att presentera en samladstrategi för samhällets åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. Samhället behöver kraftsamla sina insatsernär det gäller att förebygga och beivra ekonomiskbrottslighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ekonomisk brottslighet.
mot · GI02Ju227 · 1995-01-25 00:00:00 — Den socialdemokratiska regeringen har angivit kampenmot den ekonomiska brottsligheten som ett prioriteratområde inom brottsbekämpningen. För att få avsedd effektbehövs åtgärder inom åtskilliga områden. Åtgärderna berörflera departement. Det är bra att redantagit initiativ för att samordna regeringens åtgärder mot denekonomiska brottsligheten genom att bl.a. ha tillsatt ensärskild beredningsgrupp för detta arbete.Det är mycket tillfredsställande att regeringen har aviseratatt man kommer att presentera en samladstrategi för samhällets åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten.Tyvärr har kasinoekonomi helt hamnat iskymundan, varför vi välkomnar regeringens initiativ. Mendet är viktigt attt skyndsamt lägga fram kraftfulla åtgärder.Vidden av bank- och finanskrisen börjar klarna allt mer. Ihöst offentliggjordes den havererade bankkriskommitténssammanfattning. Där anges de svenska bankernas förlustertill för fyraårsperioden -- 93--ungefär lika stort som vårt samlade budgetunderskott.Nu fortsätter bankerna att kosta svenska folket pengar.Detta genom att de nu avser att börja utnyttja sinaförlustavdrag och kvitta dessa mot årets och kommandevinster i bankerna. Om så sker är det omoraliskt upprörande.I praktiken vore det att återanvända tidigare försyndelser ochför åratal framåt kunna fortsätta ''leva i skattefri miljö'' trotsmiljardvinster.Analyser efter bank- och finanskrisen har ännu inte lettfram till åtgärder för att förhindra framtida ekobrott. Det härär en fråga om brottslighet som utgör en svulst isamhällskroppen och som vi bl.a. enligt riksdagsrevisorernasrapport vet omfattar någonstans mellan 50 och 150 miljarderper år. Ställ detta mot vårt statliga finansiella underskott.Helt otillräckliga resurser, såväl när det gäller lagstiftningsom eko-poliser och åklagare, gör att alltför mångamisstänkta brott aldrig blir föremål för åtal och dom. Endast10--av ekoanmälningarna blir utredda.Riksåklagaren m.fl. har presenterat i en idéskiss den 1november 1994 inrättandet av ett ekobrotts-kommando somtyvärr är otillräckligt. Förslaget är alltför tandlöst för att detskall räcka. Möjligen kan förslaget bidra till att samarbetetblir lite bättre mellan myndigheter, riksåklagare, rikspolisenoch som skall ingå i eko-kommandot. Detär en alltför blygsam målsättning från samhällets sida moten brottslighet som innebär moms och inkomstfiffel förmiljardbelopp.Utan skärpt lagstiftning och bättre resurser på såvälutredare- som åklagarsidan är risken stor att hela offensivenmot eko-brottsligheten kan närmare karaktäriseras som''musen som röt''.Vi anser därför att regeringens initiativ om att tillsätta enberedningsgrupp bör följas upp med kraftfulla åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bekämpandet av ekobrott m.m.
mot · GI02Ju228 · 1995-01-25 00:00:00 — I samband med påsk- och nyårshelgerna avfyras inte bara''smällare'' och fyrverkerier utan också ett stort antalnödraketer. För personalen vid är det i vissasituationer omöjligt att avgöra om nödraketerna skjuts uppfrån land eller från sjön.Att sända upp nödraketer för nöjes skull blir allt vanligarevid ovan nämnda tillfällen. Det ställer naturligtvis till medstora problem för . I sändesdet upp många nödraketer under den senaste nyårshelgen.Detta ofog hade givetvis kunnat få allvarliga följder omnågon hamnat i sjönöd. De nödställda hade säkerligen intefått den assistans som varit nödvändigt under rådandeomständigheter. Människoliv hade kunnat gå till spillo pågrund av andras omdömeslöshet.Nödraketerna har en begränsad livslängd. De måste bytasut . De kostar ca per styck. När det ärdags att köpa nya tycks många anse att de lika gärna kanbränna av uttjänta raketer trots att man inte befinner sig i ennödsituation. I de flesta fallen rör det sig sannolikt om renobetänksamhet. Men det förhållandet ändrar ingenting i sak.Obetänksamheten medför ofta onödiga kostnader för detallmänna och kan sätta männoskoliv i fara.Den som genom missbruk av nödsignal föranleder onödigutryckning av räddningskår, sjöräddning eller annat organför allmän bevakningstjänst kan enligt 16 kap. 15 § andrastycket dömas för missbruk av larmanordningtill böter. Av det anförda framgår, enligt min mening, attytterligare åtgärder måste vidtas för att stävja ofoget attsända upp nödraketer när det inte föreligger en nödsituation.Det finns därför anledning att se över och komplettera deregler som gäller. Mycket talar t.ex. för att det bör införasföreskrifter om skyldighet att lämna tillbaka ''uttjänta''nödraketer till inköpsstället. Ett annat smidigare sätt kan varaatt belägga inköpet av nödraketer med en lämplig pantavgiftsom betalas tillbaka vid ett återlämnande.I samband med en sådan översyn kan det också varalämpligt att överväga särskilda föreskrifter som förbjuderförsäljning av fyrverkeripjäser som vid användning kanförväxlas med nödraketer eller andra nödsignaler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ytterligare föreskrifter som syftar tillatt motverka missbruket av nödraketer och andranödsignaler.
mot · GI02Ju229 · 1995-01-25 00:00:00 — Brottsutvecklingen i vårt land ger knappast någonfingervisning om att det är lämpligt med stora indragningarinom polisväsendet.Moderata Samlingspartiet föreslår i en partimotion tillårets , att regeringens stora besparingar inompolisen inte får gå ut över närpolisverksamheten.Även vi är naturligtvis medvetna om den för vårt landsvåra ekonomiska situationen. Men brottsbekämpning måstefå kosta, ''land skall med lag byggas''. Men vare sigresurserna är stora eller små, så måste de fördelas någorlundarättvist. Vid beräkningarna av hur de ekonomiska resursernafördelas över landet, kan vi konstatera att vissa länmissgynnas.Ett sådant län är län. Medberäkningsgrunderna som folkmängd och geografiskt läge,får länet mindre än riksgenomsnittet enligtberäkningarna.Om föreslagna besparingar genomförs kommer det attinnebära en ytterligare minskning med cirka 50 tjänster iKristianstads län. På många orter i länet är redan den lokalapolisens resurser långt under vad som skulle behövas.Folkmängdsmässigt är länet det sjunde största i landet ochhar kuststräckor både vid väst- och ostkusten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tilldelningen av polistjänster tillKristianstads län.
mot · GI02Ju301 · 1995-01-25 00:00:00 — Som vi alla känner till är den ekonomiska situationen ilandet mycket ansträngd. Detta innebär att rationaliserings-och effektiviseringsåtgärder måste göras inom alla områden,även inom åklagarväsendet och tingsrätterna.Organisationen inom tingsrätterna och åklagarväsendetmåste vara sådan att arbetet kan bedrivas på ett så effektivtoch rationellt sätt som möjligt.Frågan om åklagarväsendets organisation har behandlatsi flera sammanhang . Senast harRiksåklagaren på uppdrag av regeringen sett över bl.a.åklagarväsendets lokala och regionala indelning. Uppdragethar redovisats i rapporten indelning på regional och lokal nivå (Åklagarväsendet1994:2). Rapporten har remissbehandlats . Irapporten föreslås att 19 av 86 befintliga åklagardistrikt slåssamman till nio nya myndigheter.Riksåklagarens förslag om sammanläggningen av vissadistrikt är ett steg i rätt riktning mot en effektivareorganisation. Vad som föreslagits är emellertid intetillräckligt långtgående. Ytterligare sammanläggningar ochsamordning bör därför göras. Jag vill därför ta upp ettexempel. åklagardistrikt omfattar ,och kommuner. ochVimmerby kommun tillhör domsaga ochHultsfreds kommun lyder under domsaga.Västerviks tingsrätt har tingsställe i ochVimmerby. har tingsställe iOskarshamn. åklagardistrikt omfattar Västerviksoch polisområden. polisområdeomfattar och kommuner. Detta medföratt handlägger mål medtingsställen i såväl som i ochOskarhamn. är placerad i Västervikvilket medför resa till tingsställena i ochOskarshamn.En lösning på problemet ang. åklagarväsendetsorganisation i län vore att föra över Hultsfredskommun från till tingsrätt.Tanken är då att mål från kommun skullehandläggas vid tingsstället i . Fördelarna meddetta skulle bli att antalet resor för åklagare i skulleminska. Målen från polisområde skullehandläggas vid en och samma tingsrätt. Reseavståndet förboende i kommun skulle minska vid inställelsetill förhandling i i stället för Oskarshamn.Överklagande mål från handläggesvid i huvudsak vid förhandlingar i . Medden tänkta nyordningen skulle samtliga överklagande målkunna handläggas vid Hovrättens förhandlingar i Linköping.Även detta skulle medföra minskat resande.Förslaget är sålunda att kommun överföres frånOskarshamns domsaga till domsaga. Ingreppet ärav tämligen enkel beskaffenhet men skulle medföraväsentligt förbättrad organisation för Västerviksåklagardistrikt med relativt stora ekonomiska vinster. Jag ärövertygad om att man vid en fullständig genomgång av helaåklagarväsendet kan göra fler effektiviseringar ochbesparingar på liknande sätt. Tittar man dessutom pånärstående myndigheters verksamhet och ansvarsområden såblir effekten ännu större. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommun böröverföras till domsaga,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en fullständig översyn avåklagarväsendets organisation.
mot · GI02Ju302 · 1995-01-25 00:00:00 — I överväger man omsammanläggningar av åklagarmyndigheter ska föreslåsriksdagen. En utredning av riksåklagaren () harremissbehandlats. RÅ föreslår en indragning av ett tiotalåklagardistrikt. Skälen skulle vara att distrikten är ''för små''när de sysselsätter mindre än fyra åklagare och att det finnsrationaliseringsvinster att hämta.Förslaget om indragningar har väckt kritik från flera håll.Bl.a. ifrågasätts den eftersökta effektivitetsökningen. Detkonstateras vidare att sammanläggningar av distrikt kommeratt öka kostnaderna för åklagarväsendet på kort sikt och attdet även långsiktigt kan ifrågasättas om det blir någonekonomisk vinst för samhället.I t.ex. skulle åklagarnas arbetstid belastas medlånga körtider om och åklagardistrikt läggsned och blir kansliort vid en sammanslagning.Körsträckor på , enkel väg, blir vanliga.Mycken tidsspillanÄnnu längre körsträckor och tidsspillan blir det föråklagarna i om åklagardistrikt drasin och kansliet samordnas i . De längre avståndendrabbar givetvis även andra befattningshavare inomrättsväsendet när centraliseringar sker.När det hävdas att åtgärderna syftar till att utvecklaåklagarväsendet syns det vara fel att starta en avveckling.Försvinner åklagarna från en ort med domsaga och tingsrättuppstår genast ''behovet'' av sammanslagningar, dvs.avveckling, på området.Försvinner både åklagare och domstol från en ortförsvinner snart även advokater och andra praktiserandejurister. Innebörden blir synnerligen negativ för helasamhällen. För exempelvis vore en nedläggning avåklagarmyndigheten en ödesåtgärd för en redan utsattkommun och landsdel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts mot nedläggning av åklagardistrikt.
mot · GI02Ju401 · 1995-01-25 00:00:00 — torde det vara nödvändigt med en översyn avdomsagornas områdesindelning. Särskild hänsyn måste tasnär det gäller glesbygd eller vissa tingsområden i ,där avstånden till tingsrätten kan vara stora.I remissvaren angående förslaget till ny organisation ochadministration för domstolsväsendet avstyrkte Hovrätten förNedre en indragning av ,åberopande de stora avstånden och den sämre service somskulle drabba dem som omfattades av denna tingsrättsupptagningsområde. Hovrätten påpekade även att vid detillfällen då mer än en domare krävdes viddomstolsförhandling inga svårigheter fanns att få lånadomare antingen från hovrätt eller annan näraliggandetingsrätt.Man bör dock redan nu göra vissa justeringar angåendetingsrätten i upptagningsområde. tillhördeexempelvis , och . Deborde kunna återföras. kommun -- i dagingående i domkrets -- torde även den utannackdel för någon kunna överflyttas till domkrets,liksom eventuellt Ytterlännäs, , Styrnäs och . Påliknande sätt torde man kunna förstärka även en del andramindre tingsrätter och på detta sätt kunna slå vakt om denservice det innebär att ha relativt nära till tingsrätt, advokat,domare och åklagare. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av domkretsindelning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om domkretsindelning för Sollefteåtingsrätt.
mot · GI02Ju402 · 1995-01-25 00:00:00 — Kammarrätten i inrättades 1992 genom attförvaltningsmål för övre hänsköts frånkammarrätten i . I gengäld överfördessocialförsäkringsärenden från södra till Sundsvallfrån den nedlagda försäkringsrätten i -- en klararbetsfördelning som var väl motiverad. Formelltunderordnades två kammarrättsavdelningarSundsvall, vilket nu blir den byråkratiska motiveringen attkoncentrera ärenden till Sundsvall.Antalet ärenden i kammarrätterna har minskat men detinnebär för den skull inte att det är effektivt och sparsamt atthelt beröva övre en kammarrätt. Nerdragningen böri stället göras både i och . Närheten tillmyndigheten är viktig både för att hålla kostnaderna nere ochrättssäkerheten uppe. Detta har accentuerats av att parternumera enligt har rätt till muntligaförhandlingar. Vid tvångsvård och omhändertagande måstedomare infinna sig på platsen där personen i fråga befinnersig. Detta betyder mycket längre, fler och dyrare resor omall verksamhet utgår från Sundsvall.En närmare samverkan mellan hovrätten ochkammarrätten i kan ge fördelar. Att kammarrätt finnsi har också betydelse för den juridiska utbildningenvid . Då väntetiderna för att få beslut ikammarrätterna söderut är långa, kan ärenden föras över tillUmeå genom att gränsen förskjuts något söderut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att avslå regeringens förslag attavveckla Kammarrätten i .
mot · GI02Ju404 · 1995-01-25 00:00:00 — Till tjänstgörande nämndemän utgår ett arvode med 300kronor. För förlorad arbetsförtjänst kan dessutom yrkas etttilläggsbelopp på maximalt per dag. Arvodet ochtilläggsbeloppet får tillsammans inte överstiga 1000 kronorper dag.Även om ersättningen förbättrades 1994 uppgår den intetill samma nivå som övriga förtroendevaldas inomkommuner och landsting. En översyn av nämndemännensersättning och övriga villkor i samband med tjänstgöring bördärför göras i syfte att jämställa nämndemännens ersättningoch villkor med övriga förtroendevalda i kommun ochlandsting.Inte minst för att klara nyrekryteringen till den viktigauppgiften att som lekman delta i domstolsprocessen är detviktigt att de ekonomiska villkoren inte är så utformade attendast ett fåtal personer har råd att ta på sig uppgiften somnämndeman. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ersättningen till nämndemän.
mot · GI02Ju406 · 1995-01-25 00:00:00 — Näringsidkare har ibland ett behov av att använda denegendom som ingår i näringsverksamheten somkreditsäkerhet. Ärenden om företagshypotek handläggs viden för hela landet central inskrivningsmyndighet som ärknuten till tingsrätt.Vid Patent- och registreringsverkets (PRV:s)bolagsavdelning förs ett register över samtliga svenskaaktiebolag och samtliga företag som registreras i handels-och föreningsregistret. Detta innebär att samtliganäringsidkare som kan tänkas vilja upplåta företagshypotekfinns registrerade i PRV:s register.I dag finns ingen koppling mellan PRV:s register ochföretagshypoteksregistret. Förändringar i uppgifter rörandeföretagen, t.ex. avseende firma och företrädare, noteras intei registret över företagshypotek. Den som vill ta reda på omett visst bolag har några företagsinteckningar måste vändasig till såväl PRV som till för att få framrelevant information. Det vore naturligt om man hos denmyndighet som registrerar bolaget också kunde få reda påom det finns några inteckningar i företaget. När det gällerfastigheter finns ju uppgifterna om fastigheten ochinteckningarna i samma register.I exempelvis och har man funnit detnaturligt och effektivt att föra samman dessa uppgifter till ettregister som förs av PRV:s motsvarighet.Genom att PRV för ett register över alla företag underlättasmöjligheterna till en samlad information om företagen.PRV:s register är helt datoriserade och det är möjligt att nåinformationen ur registren bl.a. genom egenterminaluppkoppling. Om uppgifter om företagshypotekfanns tillgängliga i samma register skulleinformationsinhämtandet ytterligare underlättas.PRV har stor erfarenhet av registreringsärenden. Deaktuella arbetsuppgifterna är av samma typ som de som nuhandläggs av PRV:s personal. Den erfarenhet personalen harav bolags- och föreningsärenden kan vara till stor nytta vidgranskning av ärenden rörande företagsinteckningar.Eftersom det finns en strävan att renodla domstolarnasverksamhet bör det även ur domstolssynpunkt vara lämpligtmed en överflyttning. Detta eftersom företagshypotek måsteanses ligga långt från dömande verksamhet.I dagens mycket ansträngda ekonomiska läge borde detvara angeläget att ta till vara de rationaliseringseffekter somskulle uppstå vid en överflyttning av verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om överflyttning av registreringen avföretagshypotek till ().
mot · GI02Ju501 · 1995-01-25 00:00:00 — Verkställighet av straff utomlands En stor andel av dem som begår grova brott i ärutländska medborgare. Av dem som avtjänar straff förgrova brott på Kumlaanstalten är utländskamedborgare. Så många som av dessa harutvisningsbeslut efter avtjänat straff.Många av dem är dömda för grova narkotikabrott, därföratt de gjort tjänst som smugglare eller kurirer utan avsikt attstanna i . De har varken motivation att lära sigsvenska eller att på andra sätt anpassa sig till de svenskareglerna och normerna. Också de som av andra skäl är dömdaför grova brott till utvisning saknar ofta motivation attanpassa sig till svenska förhållanden.Språksvårigheter och övriga omständigheter innebär atttillvaron för både fångvaktare och intagna inte är särskiltupplyftande. Kostnaderna för svenska staten är dessutommycket höga och genom ökad grov brottslighet tenderar deatt öka.Utvisning får emellertid inte leda till att vederbörandesläpps fria vid ankomsten till hemlandet, därför att brottetinte där betraktas som lika grovt.Av de skäl som här angivits bör regeringen dels prövahuruvida utländska medborgare som döms i i störreutsträckning kan utvisas direkt och avtjäna straff ihemlandet. Dels bör regeringen träffa överenskommelsermed fler länder så att en utvisning inte leder till mildarestraff. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utländska medborgare som begårbrott i skall utvisas för att avtjäna sina straff ihemlandet.