mot · GI02So484 · 1995-01-25 00:00:00 — Innehåll 1.1Folkhälsopolitik -- en inledning2 2.1Alkoholpolitikens grunder2 2.2Alkohol, EES och EU3 2.3Insatser för barn och ungdomar4 2.4Punktnykterhet4 2.5Prevention i primärvården5 2.6Inför 20-årsgräns för inköp av alkohol5 2.7Alkoholfri representation5 3.1Narkotikapolitik5 3.2Avvisa legalisering6 4.1Missbruk av psykofarmaka av typen bensodiazepiner6 5.1Tobak7 5.2Att skydda barn och ungomar från tobak8 5.3Indirekt tobaksreklam8 5.4Neutral förpackning med större varningstext9 6.1Ungdomars egen kroppsuppfattning9 6.2Anabola steroider9 6.3Anorexi och bulimi10 7.1Allergi -- en inledning10 7.2Barns och ungdomars miljöer värst drabbade11 7.3Allergi och skolhälsovård11 7.4Ventilationskontrollen12 7.5ROT12 7.6Kommunala fastighetsavgifter12 7.7Information och utbildning -- ett allergicentrum13 7.8Kommunala allergikommittéer13 7.9Hälsobedömning av byggnads- och inredningsmaterial14 7.10Allergiframkallande ämnen14 7.11Elöverkänslighet15 7.12Fukt- och mögelskadefonden16 7.13Luftföroreningar16 8.1Malignt melanom17 9.1Aborter samt HIV och andra sexuellt överförbarasjukdomar17 10.1Kost och motion17Hemställan181.1 Folkhälsopolitik -- en inledningMed folkhälsopolitik menar vi ett brett och samlat politisktarbete,vars åtgärder syftar till att främja en god hälsa för helavårt folk.De flesta människor upplever att god hälsa är något av detviktigaste i livet. Våra möjlighet att leva ett verksamt och riktsocialt liv är starkt beroende av vår hälsa. De flestamänniskor försöker också ta vara på sin hälsa.I inledningen till sägs att ''hälsa är etttillstånd av fullständigt fysiskt, psykiskt och socialtvälbefinnande och ej blott frånvaro av sjukdom ellerhandikapp''.Trots att de flesta människor försöker ta vara på sin hälsafinner vi stora hälsoproblem i välfärdslandet Sverige.Alkohol, tobak och narkotika fördärvar och bryter nedmånga människors liv och står samhällsekonomiskt för destörsta utgifterna. Alkoholen beräknas kosta över 100miljarder kronor -- varje år.Att med olika medel minska alkohol- ochnarkotikamissbruk borde därför vara ett av de högstprioriterade områdena för de folkvalda.Svensk drogpolitik har varit effektiv. Genommedlemskapet i EU kommer dock nuvarande metoder attbehöva kompletteras för att drogbruket skall minskas. Detär därför av yttersta vikt att generella informationsinsatsersnarast kommer till stånd för att möta de från svenskutgångspunkt annorlunda synsätten i fråga om drogpolitiksom finns i en del EU-länder.Motionen behandlar även andra angelägna folkhälsofrågorsom dopning, anorexi, allergi, kost, motion, maligntmelanom och sexuellt överförbara sjukdomar m m.2.1 Alkoholpolitikens grunderAlkoholen har varit och är fortfarande vårt lands störstasociala och medicinska samhällsproblem. Vid eninternationell jämförelse är den genomsnittligaalkoholkonsumtionen i relativt låg. Dealkoholbetingade medicinska skadorna är också av betydligtmindre omfattning än i länder med högre genomsnittligalkoholkonsumtion.Enligt två rapporter, och (1983) och (1992) var alkoholförsäljningen i högre än iSverige, (alkohol ) mot 5,5 liter.Samma år var dödligheten högre i bland män på grundav t ex cancer i struphuvudet (), och cancer i läpp,munhåla eller svalg ().År 1988 var alkoholförsäljningen i (alkohol ) per invånare. I var den 5,5 liter.Frankrikes försäljning var högre än . Sammaår var dödligheten högre i bland män på grund avt ex cancer i struphuvudet (), och cancer i läpp,munhåla eller svalg ().Ändå ger alkoholen upphov till avsevärda sociala,samhällsekonomiska och medicinska problem även i vårtsamhälle. Enligt betänkande SOU1994:27 ''Vård av alkoholmissbrukare'' dricker 300 000svenskar så mycket alkohol att det har en negativ inverkanpå deras hälsa, familjeliv och arbete.På många arbetsplatser, bland trafikoffer och derasanhöriga, samt hos barn till missbrukande föräldrar finner vien verklighet som motiverar ett offensivt folkhälsoarbete föratt nedbringa alkoholkonsumtionen. Alkoholen spelar roll i alla typer av våldsbrott. En undersökning somgjorts vid visar att av alla våldsbrottär alkoholrelaterade. Vidare är erfarenheten blandsocialarbetare och poliser att en ökad alkoholkonsumtionbland ungdomar skapar grogrund för ökatnarkotikamissbruk. Man provar inte narkotika nykter.Humanitärt, socialt och samhällsekonomiskt är därförvinsterna mycket stora om totalkonsumtionen av alkohol kansänkas.Alkoholfrågan kommer att fokuseras . Detgäller dels de områden där alkoholen får allt allvarligareeffekter på samhällsutvecklingen -- våldsbrott, trafikolyckor,barn i missbruksmiljöer och som inkörsport tillnarkotikabruk. Dels har vi en trend där alkoholens farortonas ned och den på solidaritet byggda restriktivaalkoholpolitiken sätts ifråga till förmån för olika närings- ochvinstintressen. Om inte tillsammans medhälso- och sjukvården ska ställas inför en övermäktig uppgifti framtiden är det nödvändigt att upprätthålla ett aktivtfolkhälsoarbete, som minskar alkoholkonsumtionen ochvisar på alternativen.Sverige har skrivit på WHO:s mål att minskaalkoholkonsumtionen . Det varbland annat med anledning av detta mål och integrationenmed EU som den förra regeringen tillsattealkoholkommissionen för att utverka förslag för att, vid ettmedlemskap, ändå kunna begränsa alkoholkonsumtionen.2.2 Alkohol, EES och EUDet bedöms som mycket troligt att den europeiskaintegrationsprocessen på får återverkningar inomalkoholpolitiken. Det gäller främst prispolitiken, eftersomSverige hör till de länder som har en relativt sett hög,alkoholpolitiskt motiverad, beskattning av alkohol.Sverige, , och tillfogade, när undertecknades, en gemensam förklaring där detuttalades att alkoholmonopolen i dessa länder grundas påviktiga hälso- och socialpolitiska hänsynstaganden.Sverige bör även som EU-medlem fortsätta att driva dennalinje som innebär en restriktiv alkoholpolitik för att hållanere alkoholkonsumtionen. När förhandlingarna om EUpågick verkade därför KdS för att skulle kunnabibehålla den nuvarande inriktningen på den svenskaalkoholpolitiken.För att upprätthålla de svenska alkoholpolitiska målen ärdet av yttersta vikt att en samlad politisk viljeinriktningkommer till stånd.Konsekvenserna av ett EU-medlemskap för den svenskaalkoholpolitiken beskrivs ingående av den alkoholpolitiskakommissionen. I sitt betänkande 1994:24 skriver kommittén-- -- -- den allvarliga bild som kommissionen skisserar ---- -- är att alkoholkonsumtionen -- efter fullt genomslag avsamtliga förändringar i fråga om alkoholmonopol,gränshandel och prisnivåer -- åtminstone för skullekunna öka med kanske om ingenting görs och ommänniskor inte mer markant ändrar sin inställning tillalkoholkonsumtion och sina alkoholvanor. I ettfolkhälsoperspektiv rör det sig otvivelaktigt om en mycketallvarlig risk. Mångåriga erfarenheter av svensk ochinternationell alkoholpolitik och forskning talar för att detinte är möjligt att med andra och lika effektiva instrumentersätta våra mest kraftfulla alkoholpolitiskastyrmedel. -- -- -- Det finns därför ingen anledning att kännasärskilt stor optimism inför den strategiska uppgiften attomforma restriktioner och preventiva insatser i syfte att defullt ut skulle kunna ersätta de restriktioner som får ståtillbaka. Mycket kan dock göras.Alkoholkommissionen har på ett flertal punkter redovisatvad som kan göras för att alkoholkonsumtionen inte ska ökavid ett medlemskap.I alla ställningstaganden om alkoholpolitiken i EU är deten fråga om var tyngdpunkten läggs: på frihandelsaspekteneller på folkhälsoaspekten. KdS uppfattning är att i valetmellan dessa bägge perspektiv måste det alltid varafolkhälsoaspekten som får vara vägledande.Romfördraget anger att det finns samhällsintressen somkan legitimera hinder för den fria rörligheten över de inregränserna, exempelvis hänsyn till allmän ordning, allmänsäkerhet och allmän hälsa.Sverige bör klart ta ställning för att det i fall avtveksamheter vid inskränkningar av frihandeln bör vara vårinställning till folkhälsan som ska ligga till grund förbedömningarna.2.3 Insatser för barn och ungdomarBland de mest utsatta i vårt välfärdsland finns de 150 000barn som växer upp i alkoholistfamiljer. Dessa barn måsteuppmärksammas och få ett betydligt bättre stöd än hittills.Om de inte får hjälp löper de större risk än andra barn attsenare i livet bli missbrukare. är det endast ett fåtal avde 300 alkoholmottagningarna och rådgivningsbyråerna somerbjuder barnen särskilt stöd. Forskning, metodutvecklingoch uppföljning av barn till missbrukande föräldrar måsteintensifieras.Alkoholkommissionen tar upp missbrukarbarnenssituation i ett särskilt delbetänkande, SOU 1994:29.Kommissionen föreslår en strategi för att förbättrasituationen för missbrukarnas barn. Den innebär bland annatatt stödet till anhöriga måste blir bättre, attgrundutbildningen måste förstärkas och att olikapersonalgrupper måste samverka effektivare när det gällermissbrukarbarn. Kommunerna bör även åläggas att arbetafram program för att stödja missbrukare och barn imissbrukarfamiljer.Det är av yttersta vikt att alkoholkommissionens förslagförverkligas och att ger regeringen till känna detangelägna i att återkomma med förslag omförverkligande av kommissionens synpunkter.2.4 PunktnykterhetUnder vissa delar av livet är det extra viktigt att markeraett totalt avståndstagande från alkoholkonsumtion. Det börfinnas ett mål att åtminstone uppnå alkoholfria zoner inomfyra områden. Det gäller under graviditeter, eftersom vi vetatt de medicinska effekterna av alkoholkonsumtion blir storapå fostret. Det gäller också under barnens uppväxttideftersom alkoholen förutom vanebildning skadar den ungesutveckling, både fysiskt och psykiskt. Trafiken är ytterligareett område som i varje läge måste hålls fritt från alkohol.Detsamma gäller arbetsplatserna.Det krävs omfattande informationsinsatser ompunktnykterhet i nämnda grupper och livssituationer.2.5 Prevention i primärvårdenEtt av de viktigaste instrumenten för att uppnå en lägrekonsumtionsnivå är att aktivt arbeta med alkoholpreventioninom primärvården. Det finns mycket som talar för att hälso-och sjukvården är den del av samhället som har de bästaförutsättningarna för att på ett tidigt stadium nåhögriskgrupperna. Det är primärvården som först möter depersoner som har alkoholproblem. Att på ett tidigt stadiumkunna upptäcka dessa och kunna föra relevanta samtal samtge adekvata råd är en förutsättning för att minskanyrekryteringen av personer med stora alkoholproblem.Ett nationellt handlingsprogram bör upprättas tillvägledning för landstingen att själva utarbetahandlingsprogram för att förebygga, upptäcka och åtgärdaalkoholproblem.2.6 Inför 20-årsgräns för inköp av alkoholAllt fler länder börjar diskutera och genomföra beslut omen höjning av åldergränsen för inköp av alkoholdrycker. INorden har såväl som 20-årsgräns. I ärdet regel att man ska vara för alkoholinköp, trots blir myndig . Anledningen till detta äratt tidig alkoholdebut riskerar att leda till alkoholberoendesenare i livet. En majoritet av ledamöterna i denalkoholpolitiska kommissionen har i sitt huvudbetänkanderekommenderat en enhetlig åldersgräns på 20 år.2.7 Alkoholfri representationGenerellt gäller att arbetsliv och arbetsplatser ska varaalkoholfria. Det borde vara en självklarhet att inte drickaalkohol i tjänsten. Detta synsätt finns det en bred uppslutningbakom hos allmänheten. Därför bör detta också gälla förförtroendevalda med statliga och kommunala uppdrag. Detmåste ligga i samhällets intresse att stat, landsting ochkommuner föregår med gott exempel när det gäller attavglorifiera alkoholkonsumtionen. Vidare är det rimligt attslå fast att allmänna medel inte ska användas föralkoholkonsumtion.3.1 NarkotikapolitikMålet för den svenska narkotikapolitiken är att skapa ettnarkotikafritt samhälle. På alla nivåer och områden skasamhället markera ett avståndstagande från narkotikan somföreteelse.Mellan 14 000 och 19 000 personer missbrukarregelbundet narkotika. Missbruket har ökat i takt med attproduktionen av illegal narkotika ökat. Den illegala handelnmed narkotika blir alltmer välorganiserad ochsvårbekämpad. De politiska och ekonomiska förändringarnai Öst- och har ökat riskerna för att narkotikaskall spridas såväl inom regionen som till andra länder.3.2 Avvisa legaliseringDet största hotet inom narkotikapolitiken är emellertid denattitydförändring som håller på att ske bland svenskaungdomar. Legaliseringsförespråkare för ut sitt budskapmed, inte sällan, mycket sofistikerade medel.I och med internationaliseringen och de allt starkarebanden till , genom bland annat tågluffning ochmöjligheten att lättare välja studieort eller arbetsplatsutomlands, kommer många ungdomar i kontakt med en heltannan syn på narkotikabruket än den svenska.Passivitet i kampen mot kraven på legalisering kanske intefår omedelbara konsekvenser. Däremot finns risken attkraven förr eller senare kommer att leda till en uppluckringav den svenska narkotikapolitiken och dess starka förankringhos medborgarna.Frågan om aktioner mot kraven på legalisering avnarkotika har behandlats av socialutskottet tidigare. Manhänvisade då bland annat till samordningsorganet förnarkotikafrågor (SAMNARK) som har i uppdrag att verkaför en förbättrad samordning av samhällets insatser inomnarkotikaområdet. deltar även i det internationellasamarbetet inom FN och mot narkotikahandeln.Dessutom var det i som sammanslutningen CitiesAgainst Drugs initierades.Legaliseringstendenserna ska dock inte underskattas. Detvisar kanske inte minst beslutet av den danske riksåklagareni somras om att inta en mer liberal inställning till enmissbrukares innehav av narkotika för eget bruk.Även inom EU vinner legaliseringsförespråkarna gehör.För två år sedan röstade endast med enknapp majoritet mot en legalisering.Ett samlat åtgärdsprogram för att möta legaliseringskravenär därför nödvändigt. De organisationer som i Sverigearbetar med att minska narkotikabruket behöver ett programmed ett samlat grepp för att kunna stävjalegaliseringstendenserna.EU kommer att bli ett utmärkt forum för krav på hårdaretag mot legaliseringstendenserna. Här kan kommaatt spela en viktig roll.4.1 Missbruk av psykofarmaka av typen bensodiazepinerMest förskrivna psykofarmaka är bensodiazepiner. Deanvänds för att behandla oro, ångest och sömnstörningar. Detfinns bland medicinsk expertis en stor uppslutning kringnödvändigheten av att använda bensodiazepiner för mångaolika patientgrupper. Totalt beräknas att mellan 9 och 15 %av befolkningen använder något bensodiazepinpreparatunder ett år.Läkemedelsutredningen behandlade i sitt betänkandeLäkemedel och hälsa (SOU 1987:20) frågan ombensodiazepinernas användning och effekter. Problemenmed förskrivning och användning är så betydande attåtgärder bör övervägas, och utredningen nämnde särskiltmissbruks- och beroendefrågor, överkonsumtion ochunderkonsumtion.Missbruk och beroende börjar nästan undantagslöst medatt patienten ordineras medlet av läkare.Läkemedelsutredningen framhåller att kunskapen ommissbruk och beroende av bensodiazepiner är bristfällig.Sammanfattningsvis anges dock att det får anses klarlagt attomfattningen av beroendet är större än omfattningen avmissbruket.Studier av och erfarenheter från hälso- och sjukvård,socialtjänst och polis visar att personer som äralkoholberoende även använder bensodiazepiner i betydandeomfattning. Narkotikamissbrukare använder också dessaläkemedel som ersättning för andra droger. Som en följd avdetta har det uppkommit en illegal försäljning, och polisensoch tullens beslag av bensodiazepiner har ökat kraftigt undersenare år.Socialstyrelsen ansvarar för tillsynen av läkaresförskrivning av bensodiazepiner. Det är viktigt att resurserfinns för att så snabbt som möjligt kunna uppmärksamma deläkare som missbrukar sin förskrivningsrätt.Tillsynsutredningen (SOU 1991:63) menar att en störretillgänglighet för till de uppgifter om inköpsom finns vid apoteken skulle öka möjligheterna attidentifiera missbruk av bensodiazepiner. Formerna måsteövervägas så att viss integritet kan garanteras.Psykiatriutredningen har i sitt delbetänkande (SOU1993:5) behandlat bensodiazepiner och föreslagit att denenskilde läkarens förskrivning av dessa läkemedel skallregistreras av apoteken vad avser preparat, dos ochförpackningsstorlek. Denna information skall sedanåterföras av Apoteksbolaget till den förskrivande läkaren.För att söka komma tillrätta med problemet om flera läkareförskrivit samma läkemedel till en patient bör samkörning avde olika apotekens register ske. På så sätt kan snabb hjälp tillden enskilde patienten sättas in som enkartläggning av missbrukets utbredning kan ske. Utifrånfolkhälsoperspektiv är det viktigt att påskynda insatsernamot missbruket.Det behövs konkreta åtgärder på flera områden för attminska läkemedelsberoendet och läkemedelsmissbruket.Tillsynsutredningens och betänkandehar fortfarande inte resulterat i något förslag om ändringarinom detta område.Socialutskottet påpekade detta i utskottsbetänkandet1994/95:SoU2. Utskottet anförde att det är mycket angelägetatt konkreta åtgärder på flera områden vidtas för att minskaläkemedelsberoendet och läkemedelsmissbruket.5.1 TobakRökningen är den viktigaste enskilda förebyggbaraorsaken till död i bland annat cancer och hjärt-kärlsjukdomar. Rökning orsakar också andra svårafolksjukdomar som allergi, astma och emfysem. Minst10.000 människor i dör på grund avrökning. Trots detta börjar 30.000 ungdomar att röka.Sverige har anslutit sig till WHO:s mål att avbefolkningen skall vara rökfri . Glädjande nogminskar totalt sett rökningen i . harandelen kvinnliga rökare minskat från till , ochandelen manliga rökare har minskat från till . Föratt vi ska nå WHO:s mål och passera det måste dock nyaåtgärder vidtas.Betydande framsteg har skett på lagstiftningens område,vilka förhoppningsvis kommer att bidra till att bruket avtobak minskar och att människor inte längre kommer attutsättas för tobaksrök mot sin vilja. Offentliga miljöerkommer att bli rökfria och inte heller på sin arbetsplats, sinskola eller skolgård eller daghem ska människor mot sin viljabli utsatta för tobaksrök.5.2 Att skydda barn och ungdomar från tobakAtt lagstifta om vad människor får göra i sina egna hembjuder oss emot. Däremot är det oförsvarligt om intesamhället tar alla möjligheter att upplysa och informeraföräldrar om vikten av att ge sina barn en rökfri uppväxt.Det har länge varit känt att barn vilkas mödrar rökt undergraviditeten är negativt påverkade av detta. Undersöknigarvisar att rökningen ökar mest bland unga lågutbildadeflickor. Bland ensamstående mödrar röker ända upp till60 %. Under graviditeten bör intensiv utbildning ges till deblivande föräldrarna. Om de är rökare bör de få allupptänklig hjälp för att sluta röka. De flesta blivandeföräldrar är helt inställda på att ge sina barn en så brauppväxtmiljö som möjligt och är därför mottagliga försakliga argument.Detta arbete bör sedan kontinuerligt följas upp avbarnavårdscentralerna. Nästa steg bör vara barnomsorgens,förskolans och skolans viktiga uppföljande arbete för attpåverka föräldrar att behålla ett rökfritt hem.600 ungdomar börjar röka . Av dessa är det80 % som aldrig lyckas sluta. Mycket få börjar röka vidvuxen ålder. Därför är det mycket angeläget att skapaattityder hos barn och ungdomar som gör att de aldrig börjarröka.Eleverna måste hela skoltiden få en allsidig undervisningvad beträffar den hälsorisk som tobaksbruket medför. Påhögstadiet och gymnasiet kan man med fördel tänka sig attelever som fått en viss utbildning skulle kunna undervisaandra elever och även inspirera föräldrar att sluta röka.En åldersgräns för inköp av tobaksprodukter börinföras, och fungera på samma sätt som 18-års gränsenför inköp av folköl gör. Åldersgränser för inköp av tobakfinns t.ex. i , , , och Spanien.För att upplysningen och utbildningen av blivandeföräldrar, barn och ungdomar och all personal som har meddessa grupper att göra skall bli så effektiv som möjligt, börden understödjas av en intensiv information via radio ochTV. Denna information bör också rikta sig till de vuxna somönskar sluta röka.5.3 Indirekt tobaksreklamDet är av största värde att tobaksreklam är förbjuden iSverige. De stora tobaksbolagen försöker kringgå dettagenom att lansera varor med deras produkts färger och namn,en förtäckt eller indirekt reklam. Varorna som ska lanseratobaksprodukten väljs mycket medvetet ur den rådandeungdomskulturen. Att den indirekta reklamen verkligen harverkan syns tydligast av de stora tobaksbolagens egen analyssom lett till att bolagen avsätter stora resurser på indirektreklam.5.4 Neutral förpackning med större varningstextCigarettpaketens mer eller mindre lyxiga dekor ochutformning har stor betydelse för statusen hos ungdomligarökare. Ett bra exempel på detta är ungdomen i , somköper insmugglade utländska cirgaretter (som kostar per paket). Det utländska paketet har man väl synligti bröstfickan och från detta bjuder man chefer, lärare ochkamrater. Själv röker man den billigare inhemska cigaretten.I prövar nu hälsomyndigheterna möjligheten attinföra en helt neutral förpackning av cigaretter, eftersomman märkt ''statustänkandet'' bland rökande ungdomar. Manvill göra förpackningarna mindre attraktiva genom att endasttillåta märkesnamnet på paketet, utan färger och symboler.Den varningstext som redan nu förekommer på allatobaksprodukter bör göras större, så att den täcker hela enasidan av paketet, t ex av paketets totala yta.6.1 Ungdomars egen kroppsuppfattningTill upplevelsen av hälsa och välbefinnande hör trivsel medoch accepterande av sin kropp. Genom modets dikterandehar många ungdomar svårt att finna en sundkroppsuppfattning och ett välbefinnande -- trots att de bådefysiskt och psykiskt är fullt friska och normala. Mångapojkar riskerar skador och ohälsa av ett överdrivetkroppsbyggande och i många fall även bruk av anabolasteroider. I sin iver att likna de rådande skönhetsidealen fårmånga flickor ätstörningar.6.2 Anabola steroiderAnabola steroider är en grupp ämnen som har envävnadsuppbyggande effekt, främst p.g.a. att de ökarproduktionen av proteiner i kroppens celler. Utgångspunktenför de syntetiska anabola steroiderna är manligtkönshormon, testosteron. Testosteron utvecklar de manligakönsegenskaperna som spermieproduktion, skäggväxt ochmörk röst, samt bidrar till musklernas utveckling. Denmedicinska användningen av anabola steroider är mycketliten, och kan t.ex. vara att bygga upp muskler som skadatsav cancer eller brännskador. Den som använder anabolasteroider i höga doser -- som är fallet vid dopning -- rubbarkroppens eget känsliga system för hormonbalans. Tidigabiverkningar av höga doser manligt könshormon är t ex ökadaggressivitet, ökad sexlust och acne. Vid längre tidsmissbruk luras kroppen att tro att hypofysen inte skallsignalera för mer produktion av testosteron. Resultatet bliratt testiklarna börjar förtvina och slutar produceratestosteron, vilket leder till impotens, sterilitet ochpsykisk obalans, som depressioner. Andra dokumenteradebiverkningar av anabola steroider är t ex leverskador,blodfettsförändringar, högt blodtryck,personlighetsförändringar, utvecklande av bröst(gynekomasti) m m.Praktiskt taget all hormondopning i beror påolaglig införsel från utlandet, inte minst från det fornaöstblocket. Bekämpandet av bruket av anabola steroider börske på samma sätt som bekämpandet av narkotika, dvsgenom kriminalisering av innehav och försäljning avpreparaten (annat än för medicinskt bruk), samt informationpå bl.a. skolor, gym och militärförläggningar.6.3 Anorexi och bulimiSjälvsvält och hetsätning, anorexi och bulimi, drabbarvisserligen både pojkar och flickor, men ojämförligt mångafler flickor. De kan sägas vara flickors motsvarighet tillpojkars överdrivna kroppsbyggande, dvs en avsaknad av entrygg kroppsidentifikation och självupplevelse som yttrar sigi en överdriven kroppsfixering och ätstörningar. Barn tillföräldrar med matstörningar ärver lätt föräldrarnas beteendeoch behöver därför särskilt stöd.