mot · GI02K224 · 1995-01-25 00:00:00 — Kristdemokratiska samhällspartiet har under lång tidförordat ett svenskt medlemskap i . Anledningen är bådeideologisk och realpolitisk. Ideologisk därför att EUrepresenterar samförstånd, broderskap, demokratiskavärderingar och en aktiv fredssträvan. Realpolitisk därför attSverige mer än någonsin behöver ett redskap för att hanterastora samhällspolitiska problem i gemenskap. Det är därförmed stor tillfredsställelse som välkomnardet positiva resultatet i folkomröstningen hösten 1994.Vårt medlemskap i löser dock inte automatisktSveriges problem. Däremot ger medlemskapet oss kraftigtökade möjligheter att skapa ett bättre samhälle förkommande generationer. För att så skall ske krävs dock attSverige kan presentera en tydlig och strukturerad plan för sittagerande inom EU. I denna motion presenteraskristdemokraternas syn på var tyngdpunkten skall ligga.1. Ett federalt och demokratiskt EuropaKristdemokraterna delar de europeiska fädernas vision omett enat, demokratiskt och federalt där den politiskamakten fördelas efter subsidiaritetsprincipen mellan de olikanivåerna. På grund av att subsidiaritetsprincipen är enintegrerad del av den kristdemokratiska ideologin välkomnarkristdemokraterna särskilt att denna princip är inskriven ifördragen. Den innebär att kompetensfördelningen mellanGemenskapen och medlemsstaterna respektive regionernamåste organiseras på sådant sätt att den högre nivån endastverkar understödjande till den lägre nivån. Med andra ord,Gemenskapen får endast agera om den ensam eller igemenskap med medlemsländerna är den som är bäst lämpadatt lösa samhälleliga problem på det mest effektiva sättet.Gemenskapen skall således endast vara verksam inom deområden där gemensamma åtgärder är mer effektiva än deåtgärder som medlemsstaterna själva vidtar.Kristdemokraterna i och är övertygade omatt subsidiaritetsprincipen kan bevara den typiskt nationella,regionala och lokala kompetensen. EU kan bara vara en djupoch stark gemenskap bestående av självständiga nationer ochinte någon enhets- eller superstat.Det är önskvärt att EU får en enhetlig konstitution och ettmera överblickbart gemensamt regelverk. I dennakonstitution måste en tydlig kompetensfördelning mellanEU:s olika nivåer anges. Respekten för små länder som urbland annat demokratisk synvinkel är mycket viktig för EUmåste bekräftas. Justerade röstregler måste givetvis införasi rådet allt eftersom fler länder kommer in i EU, men dennuvarande principen för röstfördelning mellan nationernasom gynnar små länder skall finnas kvar.Öppenheten inom EU måste öka och vidareutvecklas. Fleröppna diskussioner och öppna omröstningar i rådet är ettpositivt steg på vägen. I förberedelsearbetet inför rådetsmöten som sker inom COREPER är det inte lika angelägetatt kräva offentlighet. Medlemsländerna bör själva avgöraom och när deras förberedelser och ståndpunkter skall blioffentliga.EU-parlamentets (EP) ledamöter väljs genom allmännaoch direkta val och bidrar därmed till att ge demokratisklegitimitet åt EU. EP bör därför i ökad utsträckning delta ilagstiftningsprocessen. Ett sätt är att förenklamedbeslutandeproceduren och att tillämpa den under helalagstiftningsprocessen. I princip skall Rådet inte ensamtkunna fatta beslut utan parlamentets samtycke. Dethuvudsakliga ansvaret för initiativrätten bör även ifortsättningen vila på kommissionen men EP bör inom kortfå en institutionaliserad möjlighet att föreslå frågor somkommissionen bör behandla. bör parlamentet erhållafull initiativrätt men även viss lagstiftningsrätt. De svenskaEU-valen bör företas på sådant sätt att endast riksdagspartierfår delta och att valmetoden blir strikt proportionalitet utanspärr.Nuvarande modell för att utse kommissionens ordförandekan förbättras genom att rådet anslår mer tid vidframtagningen av kandidater. I kommissionen bör varje landvara företrätt, med hänsyn till förestående utvidgningar avEU borde det för framtiden innebära att endast enkommissionär kommer från ett och samma land.Kommissionens befogenheter ligger på en rimlig nivå ,men dess arbete bör effektiviseras. Nuvarande uppdelning avutrikespolitiska frågor på sex kommissionärer är ett exempelpå en mindre lyckad lösning.EU:s regionala kommitté samt EU:s ekonomiska ochsociala kommitté har som uppgift att vara debattforum ochrådgivande organ till både ministerrådet och kommissionen.Således har de en mycket viktig uppgift att fylla. Dennuvarande utnämningsproceduren som innebär attministerrådet utser kommittéernas ledamöter på förslag avmedlemsstaternas regeringar är bra. Däremot är detangeläget att svenska regeringar vinnlägger sig om bredastmöjliga samförstånd när svenska representanter pånyckelpositioner skall utses.I behandlas EU-frågorna av regering och riksdaginom bland annat en parlamentarisk . På grund avden stora mängd frågor som kommer att behandlas inomdenna nämnd krävs det att rutiner upparbetas så attnämndens ledamöter erhåller löpande information av godkvalitet och i god tid.Öppenhet och offentlighet måste bli den generella regelnför allt som rör EU och dess institutioner. Lagförslag ochdomstolsprotokoll måste bli tillgängliga för allmänheten.Förutom information som rör EU och medlemsländernassäkerhet skall den enskilda medborgaren i möjligaste mån hatillgång till all information. För att garantera öppenhet försvenska medborgare i samband med borde den beprövade arbetsmodellsom användes vid medlemskapsförhandlingarna varatillämplig.2. Jobb, välfärd och en sund ekonomiKristdemokraterna bedömer att vårt nyvunna medlemskapi EU skapar välbehövlig framtidstro och underlättar Sverigesmöjligheter att vara ett attraktivt företagsland. ärockså beroende av ett fördjupat valutapolitiskt samarbete iVästeuropa. Mycket talar för att om skulle ståutanför en zon av valutastabilitet skulle det leda till ett högreränteläge och risk för stora valutafluktuationer. Formen förett svenskt deltagande i måste därför vara föremål fören omfattande diskussion så att erhåller ettgrundligt beslutsunderlag att ta ställning till.EU:s industripolitik skall vara ett värdefullt komplementtill medlemsländernas nationella politik. Speciellt stödet tillden kostsamma högteknologiska forskningen måsteuvecklas och utformas på så sätt att resultaten snabbt kanomsättas i den europeiska industrin. Europaskonkurrenskraft måste förbättras så att kan hållajämna steg med och . Betydligt mer kan görasför att öka det industriella samarbetet mellan de europeiskaföretagen. De åtgärder som görs inom EU för att främja småoch medelstora företag är lovvärda men kan vidareutvecklas.Det finns stora möjligheter att finansiera ovannämndainsatser genom att strukturera om EU:s budget.Kristdemokraterna anser att tillkomsten av nya jobb iSverige främst vilar på egna åtgärder men att effekterna avett EU-medlemskap inte kan undvaras. Det gäller således attkombinera nationella och gemensamma åtgärder som fastaväxelkurser, samordnade stimuleringar,investeringsfrämjande åtgärder, utbildningsprogram,billigare tjänstejobb, skatteväxlingar och en smidigarearbetsmarknad för att erhålla en långsiktig lösning.Att nya jobb kan skapas inom tjänstesektorn är en såvälnationell som europeisk angelägenhet. Kraftfulla åtgärderför att sänka kostnadsläget (sänkningar av skatter,arbetsgivaravgifter & löner) ger snabba resultat påarbetsmarknaden. De skatteintäkter som faller bort från lägreskatter på arbete måste dock kompenseras med andraintäkter, har därför föreslagitskatteväxling för miljö som en åtgärd. Nackdelen är att höjdaskatter på energi, råvaror och utsläpp i industrin skaparkonkurrensnackdelar mot omvärlden. Skatteväxlingen måstedärför ovillkorligen även ske inom våra huvudmarknadersom ligger inom EU. Att därmed verka för skatteväxling utanatt stödja och påverka de krafter inom EU som vill sammasak leder bara till utslagning av svensk industri.Kristdemokraterna anser att EU inte skallha någon egen beskattningsrätt, det är en nationellangelägenhet. För att finansiera EU:s verksamhet i framtidenbehöver inte EU:s budget öka. Genom betydandeomfördelningar i den nuvarande budgeten kan ett tillräckligtekonomiskt utrymme skapas för att i högre grad stimulerasatsningar på bland annat kommunikationer, miljö ochfördelningspolitiskt angelägna regionalstöd. Bland annatmåste EU:s jorbrukspolitik bli föremål för en omfattandestrukturomvandling.3. Miljö och jordbrukMiljöEU är en betydelsefull organisation i internationellamiljösammanhang. På grund av att EU samlar de flesta avEuropas stora industrinationer i ett organiserat samarbetekan omfattande gränsöverskridande miljöåtgärder vidtas.Effektiviteten ökar av att EU kan fatta beslut som ärbindande för medlemsländerna. har EU:s hälso-och miljöregler skärpts och skillnaderna mellan ochEU:s politik har därför minskat. Förhandlingsresultatetinnebär också att skall kunna bibehålla och utvecklasin tätposition inom hela miljöområdet i förhållande till EU.Detta har i allt väsentligt tillgodosetts då det är ettgemensamt intresse för hela Europa.Det förhandlingsresultat som nåtts på området hälsa, miljöoch säkerhet stämmer väl överens med de svenska kraven.Resultatet blev att inga svenska miljönormer skall behövasänkas som en följd av medlemskap i . Dessutom liggerde svenska kraven i förhandlingarna till grund för enskärpning av inom ett antal viktigaområden. Resultatet betecknas som unikt. Aldrig har EU isamband med en utvidgning åtagit sig att ompröva redanfastställda gemensamma miljöregler. Det faktum att så skettinnebär att miljöfrågorna tillmäts en allt större vikt i EU.Sveriges fortsatta linje måste därför vara att inte accepteranågra försämringar när förhandlingsresultatet omförhandlas1996.Endast reglerna på varuområdet har varit föremål förförhandlingar eftersom övriga miljöregler inom EU endastär minimiregler. Där de svenska kraven har befunnits varahögre kommer EU att vidta en översyn av deegna miljöreglerna, och utgångspunkterna skall just vara desvenska reglerna. bibehåller sina egnasträngare regler och om resultatet av översynen inte blirtillfredsställande skall ändå kunna behålla sinasträngare regler. Som stöd för en strängare linje kan EU-länder åberopa EU:s miljöskyddsgaranti, art. 100a (4) iRomfördraget.Beträffande klassificering och märkning av kemikalier harEU och samma färdriktning och uppfattning förutomatt har hunnit längre inom vissa områden. Inomdessa områden skall nu ses över med de svenskareglerna som utgångspunkt. inordnas kemikalier i bådeEU och i tre klasser men ett tjugotal ämnen placerasför närvarande i en högre farlighetsklass i . Sverigehar även hunnit införa en fjärde farlighetsklass för måttligtfarliga kemikalier. Denna finns inte i EU. Förhandlingarnahar lett till att EU tenderar till att närma sig Sverige.Användningen av bekämpningsmedel har under senare tidbegränsats inom EU och reglerna överensstämmer i stortmed den svenska politiken. På grund av vårt klimat kommervi också i fortsättningen att få förbjuda användningen avvissa bekämpningsmedel som i fortsättningen kommer attvara tillåtna i EU. liksom EU följer denavvecklingsplan för användningen av ozonnedbrytandeämnen som slagits fast inom FN:s ram. Även om Sverigesavvecklingsprogram är mera långtgående än EU:s kan dettafortsätta även vid ett medlemskap.Förhandlingarna om bilavgaserna innebär att frånoch med inträdet i EU inför . Ur miljösynpunkt innebär inte dettanågon sänkning av de svenska kraven. Men eftersom EUsaknar en motsvarighet till den svenska miljöklassen 1 förbilar som klarar av det så kallade Kaliforniakravet måsteSverige slopa nuvarande skatterabatt som utgår för dessabilar. Däremot står det oss fritt att hitta alternativa instrumentför att gynna renare bilar.För att undanröja alla tvivel om kärnkraft och kärnbränsleenades och EU om ett klarläggande. Sverigefortsätter, liksom varje medlemsland, att bestämma självöver hur vi omhändertar och slutförvarar använt kärnbränsleoch radioaktivt avfall. EU:s miljöministrar har slagit fast attmiljöfarligt avfall inte skall omfattas av den fria handeln.Sverige beslutar också självständigt omkärnkraftsavvecklingen.Kristdemokraterna vill nu att , genom sittmedlemskap aktivt verkar för att förstärka och förbättra EU:sgemensamma miljöpolitik. Det övergripande målet måstevara att EU blir en organisation med en miljöpolitik avhögsta klass. Ett av de viktigaste delmålen för att nå dit måstedärför vara att utveckla EU mot kretsloppssamhället därkretsloppen kan slutas och avfallet reduceras. Ett annatviktigt delmål skall vara att de utsläppsnivåer som gällerinom EU skall vara baserade på vad naturen tål, de så kalladekritiska belastningsgränserna. För att underlättamedlemsländernas miljöarbete vill kristdemokraternabefästa och utveckla miljöskyddsgarantin så att det blir etteffektivt instrument för att skydda ett lands högre hälso- ochmiljöambitioner. EU måste även förstärka sin roll som tunginternationell aktör inom miljöfrågor, en första viktig uppgiftblir att verka för att WTO får ett enhetligt miljöreglemente.JordbrukCAP, EU:s gemensamma jordbrukspolitik, är på väg attomformas genom större inslag av liberaliseringar ochminskade subventioner, bland annat som en följd av desenaste GATT-förhandlingarna. håller förnärvarande på att anpassa sin jordbrukspolitik till de regleroch stödformer som gäller inom EU, med undantag för vadsom gäller djurskydd och bestämmelser ombekämpningsmedel.Omläggningen av svensk jordbrukspolitik bort frånomställningsbeslutet skall ses i detta ljus. Istället för attpermanent ställa av jordbruksmark kommer vid EU-medlemskap att gå in i CAP-reformens trädesprogram.Kristdemokraterna har, sedan de fått representation i riksdagoch regering, arbetat intensivt för att den svenskajordbrukspolitiken skall anpassas till vad som gäller inomEU. Detta för att likartade konkurrensvillkor ska råda mellanlantbrukare i EU och Sverige.I EU:s nuvarande produktionsbaserade arealersättningkompenseras lågproducerande områden med LFA-stöd (LessFavoured Areas) och miljöstöd. Miljöstödsprogrammetkommer genom vårt EU-medlemskap att spela en stor roll idet offensiva arbete som pågår i för att miljöanpassajordbruket. skall som medlem i EU vara pådrivandeför ett miljöanpassat jordbruk. Kemikalieanvändningeninom vegetabilieproduktionen måste successivt minska inomdet konventionella jordbruket. Målet är att det ekologiskajordbrukets konkurrenskraft skall garanteras.Som medlemmar i bör verka för en förenklingav det regelkomplex som gäller på jordbruksområdet. Denuvarande stödsystemen bör ersättas med en generelloch lika arealersättning som inkluderar vall. EU skall aktivtsträva efter att nå internationella överenskommelser omsänkt stöd till jordbrukssektorn.Vid medlemskapsförhandlingarna om jordbrukspolitikenlyckades få igenom säravtal på livsmedels- ochdjurskyddsområdet, vilket bl a innebär att får behållakontrollmöjligheterna vad gäller exempelvissalmonellaförekomst i importerat foder, levande djur ochlivsmedel. Vidare får behålla förbudet motanvändning av antibiotika i tillväxtbefrämjande syfte i foderunder en övergångsperiod . ska EUse över sina regler. Då starka medicinska skäl talar för ettförbud menar EU:s experter på området att intekommer att få några problem att behålla förbudet efterövergångstiden.Som medlemmar i skall vara starkt pådrivandeför ökade djurskyddskrav. stallmiljöer ochkvalitetsfoder är en förutsättning för friska djur ochkvalitetslivsmedel. skall även vara pådrivande för attåstadkomma en hänsynsfull och värdig behandling av djur isamband med transport och slakt. Den ofta onödigt långafrakten av slaktdjur måste ses över och åtgärdas.Flera av de bekämpningsprogram ochsmittskyddskontroller som finns i saknarmotsvarighet inom EU. De olika branschernas förebyggandesmittskyddsarbete med smittskyddskontroller har enavgörande betydelse för att säkerställa en hög ambitionsnivåinom djurhälsovården. Som medlemmar i skall Sverigekunna behålla det ''hygieniska'' gränsskyddet för dedjursjukdomar som inte finns i vårt land. Inom EU skaSverige verka för ett utbyggt smittskyddsarbete ochbekämpningsprogram mot djursjukdomar.Antibiotikabehandlingen av djur i stor skala är ett sätt attangripa symptomen istället för problemen. Resistens hosmänniskor mot olika bakteriestammar har blivit en följd avrådande animalieproduktion inom EU. Inte hellerstrålbehandling av livsmedel för att lösa nuvarande probleminom livsmedelsproduktionen kan anses vara en acceptabelmetod.4. Social trygghet och valfrihet för människanDen sociala dimensionenRomtraktaten gav inte EU någon formell möjlighet attstifta lagar över medlemsländernas sociala politik förutominom arbetsmarknaden. Utvecklingen har letttill ett nytt klimat för att skapa något som man kan kalla envidare ''social dimension''. Prov på en sådan utveckling ärinträdet av flera mindre ekonomiskt utvecklade länder i denEuropeiska Unionen. En annan var förverkligandet av defyra friheterna som ger medborgaren verkliga möjligheter attleva, resa, bo, arbeta och studera enligt egna önskemål.Unionsfördraget uppmärksammar behovet av en utveckladsocial dimension.De flesta människorna i delar uppfattningen attfamiljen och andra små naturliga gemenskaper ärfundamentet för samhället. För att familjen skall bli denstabila grund som samhället behöver vill kristdemokraternai EU, EPP, stärka människans och familjens villkor. Detframgår med stor tydlighet i EPP:s principprogram:''Familjepolitik är i centrum av vår sociala och samhälleligapolitik i ett fritt och demokratiskt . Staten måsteuppmuntra familjen, men får aldrig ersätta den.'' De svenskakristdemokraterna och EPP är därför eniga om attutvecklingen av den sociala dimensionen är en viktig del avden europeiska integrationen.Kristdemokraterna är fast förvissade om att detekonomiska framåtskridandet måste gå hand i hand medutvecklingen av en mänsklig och social infrastruktur. Detgäller att inte bara verka för bättre villkor på arbetsplatsenoch regional utveckling. Det återstår mycket att göra igemenskapshänseende, att integrera ungdomar isamhället genom utbildning, praktik och jobb är enangelägen uppgift. Ett verkligt gissel som krävergemensamma åtgärder är långtidsarbetslöshet.Kristdemokraterna vill därför medverka till att skapa ensådan social dimension som ger människan och familjenfriheten att välja så att socialt ansvar och personligutveckling kan förenas. Samhällets uppgift är att stödjafamiljen på det mest neutrala sätt som är möjligt så att manoch kvinna kan utvecklas enligt egna önskemål. Omsorg ombarn, äldre och sjuka måste därför ges hög prioritet. Storuppmärksamhet måste ägnas åt hur omsorgen utformas såden stämmer överens med människans och familjensverkliga behov. Utvecklingen av den sociala dimensionen fårdärför inte ta en sådan utveckling att valfrihet ochsubsidiaritet ställs åt sidan. Till skillnad från dem som villutveckla ett nyliberalt, marknadernas eller ettsocialistiskt och kollektivistiskt villkristdemokraterna se ett familjernas och medborgarnasEuropa. Medborgarnas är en vision som måstekonkretiseras genom åtgärder som främjar EU-invånarnaskänsla för att vara medborgare i både det egna landet ochEU. Till exempel borde den avgörande faktorn för en EU-medborgares valdeltagande och valbarhet vara bostadsortoch inte nationstillhörighet.Rasism och främlingsfientlighet leder till brott mot demänskliga rättigheterna och är ett hinder för EU-ländernasmedborgare att leva och utvecklas i ett fritt och demokratisktEuropa. Gemensamma ansträngningar krävs för att motverkanegativa tendenser i samhället. och deeuropeiska har givit denna fråga högprioritet, men än återstår mycket att göra.JämställdhetEU har som institution bedrivit ett aktivtjämställdhetsarbete genom upplysningsverksamhet ochprogramstöd. Den formella grunden kan man finna iRomfördraget där bland annat principen om lika lön för likaarbete står inskriven.Med tiden har därför lagar och åtgärdsprogram tillkommitför att främja likabehandling på arbetsmarknaden och för attstärka kvinnans ställning. Kommissionen är nu inne på sitttredje handlingsprogram för jämställdhetsfrågor. Förutomarbetet med att befästa det som redan har åstadkommits såpoängterar kommissionen att det inte räcker med baraåtgärder på arbetsmarknadsområdet. Kommissionen hardärför även gått in för att stärka bilden av kvinnan genommedia och att stödja kvinnors representation i politiska ochbeslutande organ.Sverige med dess erfarenhet från jämställdhetsarbete kanemellertid bidra med ytterligare kunskap som förstärkerkommissionens arbete med att vidareutveckla EU:sjämställdhetspolitik. är angelägna om attså verkligen sker. Bland annat borde en avsevärt bättrekvinnofördelning inom EU:s institutioner vara en prioriteraduppgift.KonsumentpolitikDen fria rörligheten av varor behöver kompletteras med ettallt starkare konsumentskydd och en höjd kvalitetsstandardpå de varor som till följd av den fria rörligheten kommer attsäljas över hela . Med hänvisning till nationella kravpå skydd för hälsa, miljö och säkerhet bör enskilda länderkunna tillämpa strängare produktkrav. medlemskapi EU innebär att vi nu fullt ut kan medverka i och påverkautvecklingen av konsumentpolitiken i . Dessutom kanvi vara med och utforma de gemenskapsregler som är avbetydelse från konsumentskyddssynpunkt. Som medlem iEU bör arbeta för att viljeinriktningatt uppnå en hög konsumentskyddsnivå också förverkligas.Där slås fast att de åtgärder som EU vidtar inte skall hindranågot medlemsland att behålla eller införa strängareskyddsåtgärder, förutsatt att dessa är i överensstämmelsemed fördraget och att informerats omdem.Två huvudgrupper av konsumentskydd kan urskiljas. Delsde som gäller produktsäkerhet och produktutformning ochdels sådana som gäller konsumenternas ekonomiska ochrättsliga intressen. Det förstnämnda är inte bara resultat avett konsumentintresse utan avser också att stärka den friarörligheten av varor genom att ställa upp gemensammaproduktnormer. Vad gäller den andra typen avkonsumentskydd kan enskilda länder gå betydligt längre iskydd av sina medborgare än vad EU rekommenderar. I juli1993 antog kommissionen ett andra konsumentprogram fören treårsperiod. I detta påtalas att konsumentinformationenfortfarande är otillräcklig. Man påpekar betydelsen avinformation för att konsumenterna skall kunna ta vara påmöjligheterna att påverka genom sitt produktval och ta varapå fördelarna med den inre marknaden. Viktigt för Sverigeatt verka för i EU är att konsumenterna ska kunna ställa kravpå uttömmande märkning som anger innehåll,produktionssätt, ursprungsland med mera. Speciellt gällerdet livsmedel, läkemedel och hushållskemikaler.5. Europeiska lösningar till internationella utmaningarUtrikes- och säkerhetspolitikStälld inför den nya internationella verkligheten anserkristdemokraterna, i och i , att ett fördjupatregionalt säkerhetspolitiskt samarbete behövs mer ännågonsin. Genom att ledande kristdemokrater initierade deneuropeiska gemenskapen kom den att vägledas av principeroch värderingar som vi kristdemokrater förespråkar. Konkretinnebär det att verka för tätare mänskliga, kulturella,handelspolitiska och säkerhetspolitiska relationer sommedför stora samhälleliga fördelar för varje land menframför allt positiva effekter för hela kontinenten.Det är fasta övertygelse att enintegrerad och stark europeisk gemenskap även ifortsättningen behövs för att utgöra en stabiliserande kärnaoch en demokratisk inspirationskälla för den europeiskakontinenten. Att verka för ett som erhåller fred ochstabilitet från ett aktivt och engagerat EU är en av det mestbetydande tjänster som kan göras för FN. EU:s centrala rolli denna process har fått sitt erkännande i FN:sgeneralsekreterares dokument ''Agenda för Fred''. För attFN skall kunna fungera krävs det att det finns välfungeranderegionala samarbetsorganisationer.