mot · GI02Ub339 · 1995-01-25 00:00:00 — Det nya styrsystemet för skolväsendet innebär att statenanger de nationella målen och ramarna för verksamheten.Ansvaret för genomförandet av verksamheten ligger däremothos kommunerna och andra skolhuvudmän. Syftet med attersätta den statliga detaljregleringen och öka det lokalaansvaret har varit att bättre kunna dra fördel av lokalaförutsättningar och göra skolväsendets olika delar merflexibla. Ett decentraliserat ansvar innebär att människorskreativitet och vilja till ansvarstagande stimuleras, i ställetför att hämmas.Med beslut om nya läroplaner för hela detsamlade skolväsendet har de nationella ramarna förskolverksamheten lagts fast. I kursplanerna tydliggörs vidarevad som skall åstadkommas resp vart undervisningen skallsträva. De angivna målen är noga prövade och det är ettnationellt intresse att skolan också når målen. Av denanledningen behöver mycket arbete läggas vid utvecklingenav uppföljning, utvärdering och tillsyn.1. En ny tid kräver öppenhetDen målstyrda skolan bygger på att lokala och nationellamål skall vara väl kända för elever, lärare och andra berörda.Minst lika viktigt är det givetvis att stor öppenhet råder närdet gäller den uppföljning, utvärdering och tillsyn somutövas. Det är en attityd som enligt vår uppfattning måsteprägla skolan på alla nivåer, från undervisningen i detenskilda klassrummet till och andramyndigheters granskning.Vi menar att två principer bör vara vägledande. Den förstaär att uppgifter och omdömen som berör den enskilde elevenoch dennes studieresultat alltid skall vara möjliga för elevenoch dennes föräldrar att ta del av. Detta är en fråga som rörden enskildes integritet, men också en förutsättning för attelever och föräldrar aktivt skall kunna samverka med ochkänna förtroende för skolan.Den andra gäller uppföljning och utvärdering som rör enexempelvis en klass, en skola eller en årskurs. Sådanauppgifter hamnar i regel inom ramen föroffentlighetsprincipen och kan därmed nås av alla. Vi menaremellertid att det ligger i skolväsendets intresse att sökaoffentlighet för sådant material, för att skapa en bred ochsaklig allmän debatt om såväl olika skolor somskolväsendets kvalitet.2. En skola som sätter kunskapen i centrum ger betygDe nya läroplanerna och kursplanerna innebär tydliga målför skolarbetet. På lokal nivå konkretiseras dessa ytterligaremed hänsyn till hur den enskilda skolan valt att lägga upparbetet inom de friare ramar som gäller för skolan. För attnå de långsiktigt viktiga nationella målen är det nödvändigtatt varje elev kontinuerligt informeras om vartundervisningen syftar och hur läraren bedömer att hans ellerhennes arbete fortskrider. Utan denna information kan eleveninte ta det personliga ansvar för de egna studierna som vianser nödvändigt och som läroplanerna förutsätter.Denna kontinuerliga uppföljning sker självfallet i sambandmed de stadgade utvecklingssamtal som skall genomföras.Vi vill emellertid understryka att eleverna behöver och måstefå återkoppling på sitt arbete från lärarna betydligt oftare.Från moderat sida har vi i en annan motion redovisat våruppfattning om det olyckliga i att riksdagensvänstermajoritet rivit upp det beslut om betygen förgrundskolan som fattade för lite mer än ett årsedan. Betyg bör ges tidigare och vi anser att dettidigare beslutet om skriftliga omdömen från årskurs 5 varväl genomtänkt.Vi avser inte att föreslå en återgång till dettidigare fattade beslutet av två anledningar. Dels anser vi att''jojo''-beslut i en så viktig fråga undergräver möjligheternaför skolorna att verkligen fullfölja nationella beslut, delsinser vi att möjligheterna för att ett sådant yrkande vinnergehör är obefintligt för tillfället, beroende påmajoritetsförhållandena. Däremot menar vi att skolor som iutvecklingsarbetet kring samtalen mellan hem och skolafinner att de vill ge skriftlig information inte skall anseshindrade från att göra så. Utvecklingssamtal i arbetslivetbygger ofta på en genomtänkt struktur i vilken olikauppgifter gås igenom. Efter samtalet kan båda parter ta medsig de noteringar som samtalet lett fram till. Vi anser dettroligt och önskvärt att det utvecklas motsvarande underlagför de viktiga utvecklingssamtalen i skolan.3. skall avge omdöme för elever som inte gesbetygEtt av de viktigaste nationella målen är att alla elever skallha goda grundkunskaper när de lämnar den obligatoriskaskolan. Enligt det beslut om betygssystemet som riksdagenfattade ges inga elever betyg i årskurs 9 motsvarande''icke godkänd''. Att alla elever per definition är godkändaråder inga delade meningar om. Däremot anser vi moderateratt det finns anledning att tala klartext i de fall där en elev intenått den miniminivå för kunskaper som kursplanerna anger.Eftersom vi nu inte yrkar att hela betygsbeslutet skalländras föreslår vi emellertid att skolorna skall vara skyldigaatt utarbeta ett omdöme i varje ämne där en elev inte gesbetyg. Av detta omdöme skall framgå hur skolan bedömerelevens kunskaper i det aktuella ämnet samt eventuellt annatsom är av betydelse. Riksdagsbeslutet innebär att sådantomdöme endast ges om eleven så begär, vilket enligt våruppfattning lämnar såväl eleven som gymnasieskolan m.fl.''i sticket''. Vi anser att den skola som inte lyckats tillse atteleven nått de mest grundläggande kunskapsnivåernaåtminstone är skyldig att redovisa skälen för sin bedömningoch aktivt söka tydliggöra för eleven och dennes föräldrarvad bristerna består i och hur de skall kunna rättastill. För den gymnasieskola som direkt eller skallutarbeta ett individuellt program tillsammans med eleven ärdet av stor betydelse med ett väl genomarbetat omdöme frångrundskolan.4. Skolorna skall genomföra de nationella provenUnder har möjligheten att välja skola bliviten realitet för alla. Det gäller i synnerhet somelevens/föräldrarnas val skall vara utgångspunkten också förplacering inom det offentliga skolväsendet. Det fria valet görinformation om rätten att välja, men också om de olikaalternativ som erbjuds betydelsefull. kankonstateras att den information som i allmänhet går att få omolika skolor rör det mesta utom skolans huvuduppgift,nämligen att ge undervisning av god kvalitet. Detta är ett avflera skäl till varför större intresse måste ägnas åtundervisningens resultat.De nationella prov i svenska, engelska och matematik somnu håller på att utarbetas av beräknas vara färdigaför årskurs 5 /96. Vi anser att genomförande avde nationella proven i årskurs 5 skall vara obligatoriskt föralla skolor, inklusive de fristående skolorna. Elever ochföräldrar skall ha rätt till information om den enskildeelevens resultat. För elever som ej nått de mål kursplanernaanger skall ett särskilt uppföljningsprogram upprättas avhem och skola tillsammans. Ett sådant uppföljningsprogramskall dels innehålla planer för skolans extra insatser, dels förhur eleven och hemmet skall arbeta för att skolarbetet skallutvecklas positivt.De enskilda skolornas resultat skall vara offentliga, liksomprovets innehåll. Därmed skapas ett gediget underlag fördiskussion om undervisningens kvalitet och studieresultat.5. Kommunerna måste följa upp de lokala målenDet kommunala huvudmannaskapet för skolväsendetinnebär att kommunerna har ett stort ansvar för utbildningensutveckling. Det innebär att kommunerna dels har att upprättalokalt anpassade mål för skolverksamhetens utveckling, delsatt verksamheten måste följas upp och utvärderas.Rapporter visar att flera kommuner kommit mycket långtnär det gäller att förverkliga mål- och resultatstyrningen pålokal nivå. Dessvärre tvingas vi konstatera attmånga kommuner inte ens lyckas formulera de lokala målen,än mindre följa upp dessa. Orsakerna till detta är flera. Vi harmött argument av olika slag, från svårigheter att formuleralokala mål, bristande resurser till uppfattningen attskolplaner inte behövs överhuvudtaget.Självfallet inser vi att kommunerna är olika. Vi delardessutom uppfattningen att planer inte har ett egenvärde.Däremot anser vi det helt nödvändigt att skolhuvudmännenklargör sina ambitioner för att i etapper minst nå denationella målen, anpassat till de resurser kommunerna harsamt att resultaten följs upp och utvärderas. Detta är om inteannat en del av det ledarskap kommunerna måste utövagentemot skolenheterna. Vi anser att regeringen måstevidtaga åtgärder för att påskynda utvecklingsarbetet ikommunerna i denna del.6. Utvärdering och tillsyn skall bygga på faktaSkolverket är den centrala förvaltningsmyndigheten förskolväsendet. Av instruktionen framgår att Skolverketsärskilt skall följa upp och utvärdera skolan, lägga framförslag till utveckling och medverka till en sådan utveckling.Skolverket skall vidare utöva tillsyn över det offentligaskolväsendet, friskolor, riksinternatskolor, utbildning vidsärskilda ungdomshem samt andra statsunderstödda skolor.I årsredovisning 1993/94 heter det bl.a.:Vårt uppdrag är inte att med personliga bedömningarpåverka skolan utan förse riksdag och regering, kommuneroch professionella, elever och lärare med sakligt underlag förbedömningar och handlande.Detta är ett betydelsefullt konstaterande som vi heltinstämmer i. Vi har också förståelse för att det tar tid attskaffa sig kunskaper och utforma rutiner som möjliggör förmyndigheten att leva upp till den ambitionen. Det gäller isynnerhet som myndigheten är relativt ny, att tidigaretraditioner i svenskt skolväsende inte präglats av dennaattityd och att frågorna är många och komplexa. En godgrund har dock lagts genom den nationella utvärderingenpublicerad i ''Bilden av skolan 1993'' och en rad andrarapporter. Att den första nationella utvärderingen enbartberört gör det viktigt att arbetet inför denkommande inriktas på att belysa förhållandena i det frivilligaskolväsendet.Debatten om tillsynsarbete har under detsenaste året framförallt handlat om de fristående skolorna.Socialdemokraterna har av ideologiska skäl försöktunderblåsa fördomar om alternativen. Mycket litet av vadsom sagts har byggt på fakta. Mot den bakgrunden är vipositiva till att inom ramen för sitt ansvar vadgäller utvärdering och uppföljning avser att följa upp dettidigare valfrihetsprojektet inom , ''Val av skola''1992/93. I projektet avser man att belysa elevrekryteringentill fristående skolor, möjligheterna att nyttja valfriheten,vilka variationer som finns och varför och i vilkenutsträckning valfriheten bidrar till förändringar. Projektetkommer enligt verksamhetsplan att starta i maj1995 och avslutas . Enligt vår uppfattningbehövs detta underlag som komplement till uppgifter omolika skolors studieresultat, innan några slutsatser om störreförändringar vad gäller reglerna kring rätten att välja skolakan dras. Detta måste rimligen påverka den beredning avfrågor rörande de fristående skolor som regeringen avser atttillsätta.I debatten om de fristående skolorna har media vid någratillfällen blandat ihop sådana skolor med verksamheter inomramen för ''skolpliktens fullgörande på annat sätt'' (10 kap. 4§ skollagen). Det förekommer nämligen på flera håll ilandet att sådan undervisning organiseras i skolmässig form.I vilken utsträckning kommunerna aktivt tar sitt ansvar förtillsynen i dessa fall kan vi inte bedöma, men för ordningensskull anser vi att måste ges uppgiften att utövatillsyn också över sådan verksamhet, vilket inte är fallet.En del av tillsynsarbete berör enskild elevsförhållande. För elever som går i det offentliga skolväsendetinnebär det att den personliga integriteten kan skyddasgenom de inskränkningar i offentlighetsprincipen somsekretesslagen medger. Elever i fristående skolor har intesamma skydd, utan riskerar att personliga förhållanden blirallmänt tillgängliga när uppgifter från en fristående skolaöverförs till i samband med tillsyn. Vi anser attregeringen bör komma med förslag om hur dettamissförhållande skall kunna rättas till.7. Skapa en fristående utvärderingsmyndighetSkolverket har i samband med att myndigheten svarat påden rapport revisorer lämnat avseende tillsyn avskolan 1993/94:RR 11 redovisat hur man definieraruppdragen avseende uppföljning, utvärdering och tillsyn. Vimoderater instämmer i dessa definitioner, liksom irevisorernas uppfattning om behovet av mer aktiv tillsyn ochett större utrymme för de direkta tillsynsuppgifterna. Dettaleder oss emellertid till en mycket principiell fråga, nämligenatt tillsynen borde ske helt fristående från myndighetensövriga uppgifter.Riksdagens revisorer tog i sin granskningsrapport uppfrågan om undervisningsrådens olika roller. Att ettundervisningsråd medverkar i ett pedagogisktprojekt i kommunen och vid ett annat har den grannlagauppgiften att granska kommunens verksamhet eller beredaett akut tillsynsärende skapar risker för olyckligamålkonflikter. Vi moderater anser därför att den ökadebetydelse tillsynsfrågorna måste få i det decentraliseradestyrsystemet och de erfarenheter som gjorts talar föratt en fristående utvärderingsmyndighet eller motsvarandebör skapas skild från . Förutsättningarna för ensådan organisatorisk förändring bör skyndsamt utredas,möjligen inom ramen för det pågående arbetet med översynav myndighetsstrukturen på hela utbildningsområdet.Enligt vår uppfattning bör en förändring med ovanståendeinriktning göras som övertar det ansvarsom ligger inom (iskolan). Vi anser att det centrala myndighetsansvaret påskolområdet kan i en myndighet, vilket dessutom börkunna innebära avsevärda fördelar vad gäller administrativsamordning. Med tanke på att de flesta kommuner numeraseriöst arbetar för att integrera de handikappade eleverna iden vanliga skolan bör också de centrala myndigheterna göradetsamma. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om öppenhet och rätt till informationi skolväsendets tillsyns-, uppföljnings- ochutvärderingsarbete,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingssamtal i struktureradeformer,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omdömen för elever som inte kanges avgångsbetyg i årskurs 9,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatoriska nationella prov iårskurs5,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett individuelltuppföljningsprogram skall utarbetas för de elever som intenått de angivna kunskapsnivåerna i årskurs 5,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernasuppföljningsansvar,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om underlag för bedömning av värdetav det fria skolvalet,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör gestillsynsansvar vad avser undervisning i skolmässig forminom ramen för 10kap. 4§ skollagen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skydd av elevers integritet isamband med tillsyn av fristående skolor,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en friståendeutvärderingsmyndighet och en nationellförvaltningsmyndighet på skolområdet.