mot · GI02Fi312 · 1995-01-25 00:00:00 — Kommunernas och landstingens ekonomi har livligtdebatterats , bl.a. under förra årets valrörelse.Det är bra! Kommunerna har viktiga uppgifter som tryggaren bra välfärd. har den offentligasektorn tagit allt större del av samhällets resurser i anspråk.Nu måste den privata sektorn och näringslivet få utgöramotorn i ekonomin. Den offentliga konsumtionen måstehållas realt oförändrad, dvs den får inte växa snabbare änekonomin i övrigt. Det innebär att kommuner och landstingmåste fortsätta arbetet med att rationalisera och effektiviseraverksamheterna. Statsbidragen föreslås bli nominelltoförändrade, dvs de dryga 45 miljarder som går tillkommuner och landsting skall ligga fast i kronor.Folkpartiet vill fortsätta utveckla välfärdspolitiken -- merav valfrihet, mindre regleringar. Det är nädvändigt attskattepengarna används på ett effektivare sätt för att klarakvaliteten och få ut mer valuta för skattepengarna.Regeringen och kommunernaSocialdemokraterna har en förkärlek till skattehöjningaroch att detaljregler och mer av statlig kontroll skall lösafördelningen mellan kommunerna och mellan staten ochkommunsektorn.Varje gång en utredning presenterar ett försök till ettutjämningssystem som bygger på någorlunda relevanta ochmätbara faktorer ryar alla socialdemokratiska kommunalrådnorr om i högan sky. Så ock nu!Då föreslås i vanlig ordning en ny utredning och tills dessfår kommunsektorn nöja sig med olika bidrag och tillfälligaskatter som botemedel. Socialdemokraternas syn påkommunernas ekonomi var länge fördold i en kaskad av ord.Men en sak har i varje fall framgått: De som trott attkommunerna skulle få tillbaka de som drogsin , en besparing som (s) högljutt motsatte sig, harmisstagit sig. Det ''löftet'' har glömts bort!BakgrundDen parlamentariska beredningen om nya regler förskatteutjämning presenterade sitt förslag . Som grundhar man bl.a. de båda enmansutredningarna omkommunernas resp. landstingens framtida utformning avstatsbidragen, inkomst- och kostnadsutjämningen. Tvåutredningar som prisats av kommun- och landstingsfolk.Båda dessa utredningar har tagit fram ett mycket grundligtmaterial med jämförelsefakta baserade på mätbarastrukturkostnader för att på så sätt utjämna skillnadernamellan kommuner och landsting. Lovordade av många försin träffsäkerhet och begriplighet.Regeringen utlovar att i kompletteringspropositionenåterkomma till den kommunala ekonomin och redovisa detstatsfinansiella utrymmet samt föreslå nya regler för denkommunala skatteutjämningen. Att regeringen inte i januari1995 kan ge kommuner och landsting besked om vilkaspelregler som gäller är ytterst olyckligt. Det gersvåra planeringsproblem för redan hårt trängda kommun-och landstingspolitiker.Jag vill redan nu anmäla nödvändigheten att vi fårett nytt mer rättvist skatteutjämningssystem, som fångar uppde relevanta kostnadsskillnaderna mellan kommuner ochlandsting. Som det är har skapat ettutjämningssystem som i grunden är orättvist och somomfördelar resurser mellan kommuner och landsting på etthögst godtyckligt sätt. Förlorare i dragkampenom de statliga bidragen har varit ochstorstäderna. Skall inte en storstad som helt utarmasoch förlora de egna möjligheterna att klara av en besvärligekonomi, måste radikala och snara förändringar till.Det förslag till förändringar som föreslås i den statligautredningen ledd av f statssekreteraren på ett bra sätt sammanvägt de olika förslagen.Övergångsbestämmelserna är dessutom av den arten att detsystemet ger goda möjligheter för de kommuner ochlandsting som varit överkompenserade att anpassasin kostnadsbild.Beredningens förslag till bidrags- och utjämningssystemkan sammanfattas i följande punkter:Inkomstutjämningsom innebär omfördelning av skattekraft mot engenomsnittlig nivå för alla kommuner och landstingUtjämning av strukturella kostnadsskillnader, med enbehovsdel som uppdateras och en strukturdel somuppdateras vart femte årGenerellt invånarbaseratstatsbidragInföranderegler som begränsarbidragsförändringarna.Beredningens förslag visar på stora omfördelningar, närmodellen verkar fullt ut. får det största tillskottet med3,5 skattekronor, . Men också bl.a. Helsingborgoch gynnas av de nya reglerna.Dessa kommuner missgynnas följaktligen i motsvarandegrad av nuvarande system.Den nya modellen bygger på standardkostnader och skallutjämna opåverkbara skillnader mellan kommunerna mätt ien viss standard. Det är en bra grundmodell.Beredningen föreslår således modeller som bättre tarhänsyn till kommunernas verkliga kostnader, bl.a. de socialamerkostnaderna, arbetslöshet, socialbidragsberoende, andeläldre och barn och om det rör sig om obligatoriskaverksamheter. Ett likartat synsätt har använts för att få greppom sjukvårdskostnaderna, bl.a. medellivslängd och andelenensamboende.Valet av s.k. strukturfaktorer undanröjer de flesta bristernai det nuvarande systemet. Det är rimligt att de socialakostnaderna får ökat genomslag bl.a.genom antalet äldre ochatt behovet av barnomsorg kopplat till förvärvsfrekvensenvägs in.Sammantaget fångar det här upp kommunernas ochlandstingens kostnader på ett helt annat sätt . som ''regionhuvudstad'' har speciellt högastrukturella sociala kostnader just beroende på att ärett regionalt centrum har kunnat fastläggas i åtskilligautredningar. Det handlar bl.a. om högre arbetslöshet, lägreutbildningsnivå, lägre genomsnittslöner, fler ensamhushåll,större andel äldre, fler invandrare -- allt detta ger bl.a. högresocialbidrag, ökade insatser inom barnomsorg, skola ochsjukvård.Nu måste regeringen agera!Folkpartiet och kommunernaFolkpartiets recept för att lösa statens skuldkris är förvissoingen dans på rosor. Löntagarna får betala högre egenavgifteroch huvuddelen av det tillgängliga utrymmet förlöneökningar kommer att gå åt. Men kommuner ochlandsting kommer att ha rimliga chanser att klara kvaliteteni vård, omsorg och utbildning.Även besked innebär att kommuner ochlandsting måste fortsätta att effektivisera. Det kräver nyagrepp för att få ut mera verksamhet för samma summapengar. politik ger anställda och politiker enrimlig chans att lyckas med uppgiften, alltså att klarabesparingskraven utan att de människor, som är beroende avkommunal service, blir lidande. Spelreglerna kommuner ochlandsting emellan måste bli rättvisare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en snar förändring av detkommunala och landstingskommunalaskatteutjämningssystemet.