mot · GJ02Fi1 · 1995-10-06 00:00:00 — med anledning av förs. 1994/95:RR14 revisorers förslag angående information och resultatstyrning Riksdagsrevisorerna har ägnat särskild uppmärksamhet åt deproblem som är förknippade med s.k. informationsstyrning.De utredningar som har gjorts visar attinformationsverksamheten i t.ex. departementen bedrivs utanuppföljning och utvärdering. Revisorernas utredningar visarockså att riksdags- och regeringsbeslut om kriminalpolitiken,polisens verksamhet och hälso- och sjukvårdens inriktninginte följts upp i berörda myndigheter, trots klara riktlinjeroch uppsatta mål.En viktig slutsats är att informationsstyrning knappast är tillräcklig somenskild metod att genomföra politiska beslut. Informationsstyrningen måste oftakompletteras med ekonomiska och administrativa styrmedel om önskat resultatskall uppnås. är det naturligtvis så att politiska beslut ibland ärotydligaoch orealistiska. Ansvaret för genomförandeproblemen faller därmed ofta tillbakapå riksdag och regering.Riksdagsrevisorerna föreslår bl.a. att och regeringens beslutförankras i myndigheterna på ett bättre sätt än och att regeringen sertill attstyrsignalerna uppfattas och får genomslag i departementens och myndigheternasverksamhet. Vidare föreslås att regeringen överväger behovet avkunskapsutveckling och metodutveckling när det gäller information ochkommunikation, att informationsverksamheten utvärderas kontinuerligt o.s.v.Vi menar emellertid att riksdagsrevisorernas aktuella förslag är otillräckligasom diskussionsunderlag om mål-, resultat- och informationsstyrningenseffektivitet. Det finns andra och djupare orsaker till varför t.ex. inteinformationsstyrningen fungerar som självständigt styrmedel av statligamyndigheter. Inom den statsvetenskapliga forskningen finns åtskilligaundersökningar om s.k. implementeringsproblem. En annan viktig slutsats är t.ex.att sammansättningen av myndigheternas personal, ämbetsmanna- ochyrkestraditioner spelar en stor roll för de politiska instansernas möjligheterattgenomdriva beslut. I myndigheter utvecklas följaktligen traditioner, värderings-och kulturmönster som måste beaktas när det gäller möjligheterna att genomförapolitiken.Vi vill i sammanhanget hänvisa till avhandling staten , som ingående beskriver de social-demokratiska regeringarnas svårigheter under efterkrigsdecennierna att få gehörför sina intentioner på det utbildningspolitiska området. a. på att departementet dominerades av en tjänstemannakader med helt andravärderingar och strävanden än de som kom till uttryck i regeringens politik.I nationalekonomisk forskning har det utvecklats en speciellskola - public choice - som bl.a. ägnat intresse åt att studera målsättningarochintressen som styr offentliga organisationers verksamhet. egna målsättningar och strävanden som inte behöver överensstämma med depolitiska institutionernas önskemål, d.v.s. målsättningar som mer har att göramed att stärka den egna organisationen eller maximera den egna myndighetensnyttofunktion.Vi menar följaktligen att en diskussion och utvärdering av styrnings- ochgenomförandeformerna måste beakta den omfattande forskning som finns påområdet. Riksdagsrevisorernas förslag är tyvärr helt otillräckliga i dettaavseende. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt ger riksdagsrevisorerna i uppdrag att återkomma medförslag där den omfattande statsvetenskapliga och nationalekonomiskaforskningen om politiska implementeringsproblem beaktas.