mot · GI02Ub56 · 1995-04-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:174 Vissa betygsfrågor m.m. Regeringen föreslår i prop. 1994/95:174 attbenämningarna yrkesförberedande och studieförberedandeprogram tas bort. Dessa två begrepp syftar till attkaraktärisera de olika utbildningarna i gymnasieskolansgamla linjesystem. I den nya gymnasieskolan är samtligaprogram treåriga med en kärna av studieförberedandeämnen, vilket leder till att alla som avslutat engymnasieutbildning har allmän behörighet tillhögskolestudier. Alla nuvarande nationella program inomgymnasieskolan rymmer såväl studieförberedande somyrkesförberedande inslag. ställer sig bakomregeringens förslag att ta bort de missvisande begreppen urgymnasieförordningen (1992:394).För att invandrare som bosätter sig i skall fåmöjligheter att komma in på den svenska arbetsmarknadeneller tillgodogöra sig högre studier är det av yttersta vikt attde har kunskaper i svenska språket. Goda språkkunskaperunderlättar kommunikationen mellan människor och geräven ökad förståelse mellan samhällets olika folkgrupper.Den svenskundervisning för invandrare som bedrivsmåste ges högre status, för att förbättra elevernas möjligheteratt få gedigna kunskaper i svenska språket. Det skulle kunnaske om svenska som andraspråk blir ett självständigt ämnemed en egen kursplan i respektive skolform. Lärarna skulledå få lättare att utforma undervisningen efter elevernasbehov. I frivilliga skolformer, såsom gymnasieskolan, skalltimplanen ändras så att svenska som andraspråk utgör ettkärnämne. Detta har varit miljöpartietsståndpunkt och vi ställer oss bakom regeringens förslag vadgäller svenska som andraspråk.Sedan ht -94 ges betyg i gymnasieskolan efter enfyragradig betygskala, Icke godkänd, Godkänd, Väl godkändoch Mycket väl godkänd. Betygen i varje kurs relateras tillkraven i kursplanen och skall spegla elevens faktiskakunskaper i den aktuella kursen. Dessa kunskaper kan elevenkomplettera likaväl under den pågående studietiden somsenare i livet. Att möjligheten för eleverna att höja sinkompetens under pågående utbildning finns är enförutsättning för att det nya, högre betyget skall komma medi slutbetyget från gymnasiet, något som är viktigt vidansökning till vidare studier. Meritvärderingar vid antagningtill högre utbildning är under utredning. Det finns förnärvarande inte tillräckliga garantier för att ett betyg somkompletteras efter avslutade gymnasiestudier likställs medslutbetyg. Att ta bort möjligheten att komplettera betygunder gymnasiestudierna är i det läget inte tillrådligt. Manbör avvakta tills garantier finns för att en senareläggning avkompletteringen inte medför begränsningar i möjligheternatill högre studier.I propositionen anförs om införande av den s.k.konkurrenskompletteringen (3.1): ''Eftersom förändringarnahar lett till vissa icke önskvärda konsekvenser, börmöjligheterna till sådan komplettering begränsas.'' Manhänvisar till att det finns tendenser till att möjligheten attpröva för högre betyg hur som helst har sattsi system i vissa skolor. Det andra skälet som anförs är att detär fullt möjligt att efter fullföljda studier i en högre kurs utanstörre svårigheter tentera upp betyget i en lägre kurs i sammaämne. Då ju betygen är målrelaterade så torde det senare varahelt onödigt. I de flesta fall kan ju betyget i den högre kursendirekt transformeras till ett betyg i den lägre.Okynnesutnyttjande av rätten till ett obegränsat antalprovtillfällen kan stävjas genom att en övre gräns för antaletomprövningar tillämpas i de få skolor där okynnetförekommer. Inget av skälen synes med hänsyn till denosäkerhet som råder beträffande det framtidameriteringsvärdet av kompletterade betyg motivera attkompletteringsrätten dras in såsom föreslagits av regeringen.Alla elever bör ha rätt till avgiftsfri prövning i en kurs deredan fått ett betyg i. För att slippa extra kostnader ochmerarbete för berörda lärare bör det ligga i skolans intresseatt bevaka undervisningens kvalité och arbetssätt så atteleverna redan från början tillgodogör sig de kunskaper dehar möjlighet och ambition till. Rätten till avgiftsfri prövningför alla kan ses som ett led i arbetet att få en bra och effektivskola. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget att avskaffa möjligheten förelever som studerar vid gymnasiet att pröva för ett högrebetyg,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hantering avokynneskompletteringar.