mot · GI02Sf635 · 1995-01-25 00:00:00 — Synpunkter och önskemål fråninvandrare själva skiljer sig kraftigt åt, från dem som vill hasärskilda skolor eller hemspråksklasser till dem som inte villatt hemspråksundervisning skall förekomma.Vi menar därför att det är mycket angeläget att regeringensnarast återkommer med den samlade översyn av forskningoch erfarenheter kring effekter av hemspråksundervisningsom begärt. Det gäller att utformahemspråksundervisningen så att den de facto gagnareleverna. Ett gediget kunskapsunderlag måste ligga till grundför en ny inriktning på hemspråksundervisningen.Folkpartiets uppfattning är att ledorden skall varaindividanpassning och flexibilitet. Självklart skallundervisningen i hemspråk vara frivillig. Många familjer villinte att barnen skall ha hemspråksundervisningen i skolan.Detta skall givetvis till fullo respekteras. Denhemspråksundervisning som bedrivs i skolans regi skall hasamma kvalitet och tyngd som övrig undervisning. Elevernaskall inte lämna den ordinarie undervisningen för att delta ihemspråk utan denna bör ligga antingen utanför schemateller på tillvalstimmar. Åtskilligt större grupper än vad somi dag ofta är fallet bör eftersträvas, både av pedagogiska ochekonomiska skäl. Detta är en utveckling som redan kommitlångt i många kommuner. Det viktiga är givetvis inte attspara största möjliga summa utan att se till att den enskildaeleven likväl som samhället som helhet får valuta förskattepengar och skoltid.Professionalism måste gälla även för alla lärare ihemspråk. Att behärska språket i sig är inte tillräckligt föratt undervisa. Utbildning och fortbildning förhemspråkslärare är nödvändigt för att kunna uppnå bättrekvalitet i undervisningen för invandrarelever. skalldessa lärare ges möjlighet att komplettera sin utbildning såatt de kan undervisa i hemspråket som B-språk även förelever med annat modersmål. På så sätt kan denna kapacitetbättre tas tillvara och skolorna ges ett rikare utbud av tillval.Bekämpa främlingsfientlighet och rasismDet är en liberal huvuduppgift att bekämpa och motverkarasism och främlingsfientlighet. Njugghet och intolerans motmänniskor av annan etnisk bakgrund beror oftast på rädsla,okunskap och fördomar. har vi sett oroandetendenser både i och det tidigare , attmycket av människors bekymmer och osäkerhet vänds motinvandrare och flyktingar. Det är när toleransen minskar,fruktan sprider sig och när barriärerna växer fram mellanmänniskor, som det liberala och öppna samhället hotas i sinagrundvalar.Rasism och främlingsfientlighet kan vi aldrig lagstiftabort. Däremot kan vi argumentera, diskutera och manifesteraoch själva genom våra handlingar visa att vi tar avstånd frånsådana uttryck. Det är en lika viktig uppgift för ett liberaltparti som att vara med och fatta beslut i kommuner, regeringoch riksdag.Naturligtvis skall vi också stimulera aktiviteter genomekonomiska insatser. Den borgerliga regeringen initierademånga olika aktiviteter för att motverka främlingsfientlighetoch rasism. Dessa pengar harstimulerat många aktiviteter i bl.a. skolor och ungdoms- ochinvandrarorganisationer. Medel har också gått bl.a. tillSvenska kommittén mot antisemitism. Under innevarandebudgetår har avsatt ytterligare 28 miljoner till denhär typen av aktiviteter. Syftet var att en stor del av pengarnaskulle användas för kampanjer samt att en kommission motfrämlingsfientlighet och rasism skulle tillsättas.I budgetpropositionen anförs att man planerar attåtgärderna skall ske under direkt politisk ledning. Folkpartietavvisar detta och föreslår att skall ge regeringentillkänna att en särskild kommissionen bör tillsättas.Om öppna konflikter mellan svenskar ochinvandrargrupper uppkommer måste det finnas en beredskapatt agera snabbt. På andra håll i världen -- både i Västeuropaoch i finns det goda erfarenheter av ''medlare'' somarbetar lokalt. Ett sådant system bör prövas även i Sverige.Det bör vara en uppgift för kommissionen att inhämtaerfarenheter från andra länder hur arbetet bedrivs där ochsedan initiera liknande verksamhet här i landet.Folkpartiet är och har varit motståndare till att förbjudarasistiska organisationer. Det strider mot våra liberalagrundvärderingar och åsikter. Det innebär inte attmedlemmarna i dessa organisationer inte måsteuppmärksammas. Deras åsikter och propaganda skallbemötas. begås kriminella aktiviteter avmedlemmarna i dessa organisationer och då skall självfalletsamhällets rättsinstanser reagera. har antagit denborgerliga regeringens förslag, att straffskärpning skall skeom brott begås med rasistiska förtecken. Begås t.ex. ettbankrån för att finansiera rasistiska aktiviteter, så skall rättenväga in detta som en försvårande omständighet vidstraffmätningen.Bekämpa ungdomskriminalitetenI storstadsområdena har det blivit allt vanligare att gäng --ofta bestående av ungdomar med invandrarbakgrund -- drarrunt och ägnar sig åt våld, skadegörelse, snatteri, stölder ochandra kriminella aktiviteter. Ofta tar de sig ochhelger in från förorterna till city. Konfrontationer mellanolika sådana gäng förekommer allt oftare. Men gängenskrämmer också bort andra ungdomar och vuxna från cityunder och på nätterna.Det här är problem som måste tas på allvar. På många hålli landet görs också mycket bra insatser för att bekämpasituationen. Som exempel kan nämnas verksamheter som''Morsor och farsor på stan'' och ''Non fighting generation''.Det är en viktig uppgift för samhället -- stat och kommuner --att stötta dessa initiativ.Aktiva och socialt engagerade poliser har på flera hållockså visat sig vara mycket framgångsrika när det gäller attbegränsa brottsligheten bland de här ungdomsgrupperna. Desociala aktiviteter (lägervistelser m m) som några Stockholmspoliser kunnat göra för några avvärstingarna är efterföljansvärda exempel. Samarbetetmellan sociala myndigheter och polisen bör kunna utvecklasutan att de traditionella rollerna lägger hinder i vägen.Närpolisorganisationen är ett mycket viktigt steg för polisenatt komma närmare problemen och lära känna ungdomarna.Detta bör kunna förebygga framtida brottslighet. I Malmöhar polisen regelbunden närvaro på Rosengårdskolan, vilkethar en klart stabiliserande inverkan. Målet måste vara att fleraspiranter med invandrarbakgrund rekryteras tillpolisutbildningen.Ungdomar med invandrarbakgrund som omhändertas församhällsvård måste få en vård som uppmärksammar desärskilda problem som deras bakgrund kan innebära.Personalen på de statliga s.k. paragraf 12-hemmen bör geskompletterande utbildning för att förstå och kunna behandlakonsekvenserna av konflikter som har sin grund ikulturmöten.Brottslighet bland invandrareUtgångspunkten för varje rättssamhälle är att brott skallbekämpas och bestraffas. Samma regler skall gälla för alla.Den enda skillnaden mellan dem som är svenska medborgareoch andra som bor och vistas i är att den som inte ärsvensk medborgare kan utvisas ur landet.Den borgerliga regeringen genomförde förändringar iutvisningsreglerna. fick en utlänning som dömts förbrott utvisas från om brottet kan leda till fängelse imer än . Dessutom fordrades det antingen att det fannsrisk för att utlänningen fortsätter att begå liknande brott, elleratt brottet var särskilt allvarligt. Utlänningar som vistats iSverige (bott här eller haft permanentuppehållstillstånd ) hade ett särskilt skydd -- de fickbara utvisas om det fanns synnerliga skäl att göra detta.Ändringen innebar att utvisning nu kan ske när brottet kanleda till ett fängelsestraff över huvud taget, alltså ävenkortare än . Om det är fråga om mindre allvarliga brottskall en utlänning även fortsättningsvis bara kunna utvisasom brottsligheten är systematisk eller upprepad.En utlänning skall också kunna utvisas om det finns riskatt han eller hon återfaller i brottslighet i allmänhet -- intesom nödvändigtvis i likartad brottslighet. Dessutom hargränsen för hur allvarligt ett brott behöver vara för att i sig(utan återfallsrisk) kunna motivera utvisning sänkts något.Utlänningens anknytning till skall ävenfortsättningsvis vägas in när en domstol tar ställning till omen person skall dömas till utvisning eller inte. Ju starkareanknytning en utlänning har till , desto allvarligarebrott krävs att man har begått för att bli utvisad. Däremothar de tidsgränser som ger utlänningar ett särskilt skydd motutvisning förlängts. Synnerliga skäl skall krävas förutvisning endast om utlänningen bott här , ellerhaft permanent uppehållstillstånd i minst fyra år.Vi menar att de beslutade förändringarna avutvisningsreglerna bättre än de gamla reglernaöverensstämmer med vad man kan kalla det allmännarättsmedvetandet. De visar på ett tydligare sätt att det finnsen gräns för vad vi tolererar i det svenska samhället. Det ärangeläget att regeringen nära följer hur de nya reglernafungerar i praktiken. Detta bör ge regeringen tillkänna.Jämställdhet och öppenhet i livsåskådningsfrågor gällerockså invandrareDet liberala samhället skall präglas av öppenhet ochtolerans mot oliktänkande. I detta samhälle både råder ochuppmuntras politisk, religiös och kulturell mångfald. Menden kulturella valfriheten kan inte vara obegränsad. Somliberaler måste vi reagera när liberala värden åsidosätts avpolitiska skäl, i religionens hägn eller i namn av andrakulturella traditioner.Liberalismen är universell. Våra värderingar om hur detsvenska samhället skall se ut är följaktligen allmängiltiga.Denna grundsyn leder oss till att fördöma och aktivt arbetamot t ex kvinnlig könsstympning var sådan än förekommer.Respekten för oliktänkande, religiösa eller kulturellatraditioner kan aldrig förleda oss att acceptera dennasedvänja. Samma grundsyn får oss att driva kravet påjämställdhet mellan män och kvinnor vare sig de ärinvandrare eller infödda svenskar. Religionsfriheten innebäratt alla har rätt att fritt utöva sin religion. Det innebär att vii måste vara öppna och generösa när nya kyrkor,moskéer och synagogor skall byggas. Religionsfriheteninnebär också att alla som vill lämna sin församling ochkonvertera skall kunna göra detta utan risk för hot ochrepressalier.Utländska makar och makorFamiljer måste få leva tillsammans. Därför är det ocksånaturligt att den som är svensk medborgare eller harpermanent tillstånd att bo här i landet också får leva med sinpartner här.Huvudregeln i utlänningslagen är att uppehållstillstånd föratt vistas i skall sökas från utlandet. I många fall ärdenna regel helt rimlig. Men den har visatsig få besynnerliga konsekvenser för många makar ochsambor. I fall där det varit klart att uppehållstillstånd enligtlagen och praxis kommer att beviljas, men där bägge parterredan befinner sig i , har ibland den enamaken/makan tvingats åka till sitt hemland för att sökatillstånd för att sedan komma tillbaka till . Tillståndethade lika gärna kunnat beviljas i , då hade parternasluppit kostnader för hemresan och den osäkerhet som kanvara förknippad med att återvända till ett land som mansedan länge lämnat.Den borgerliga regeringen presenterade förra sommarenen proposition som innebar mjukare regler föruppehållstillstånd åt utländska makar och sambor. Därföreslogs att utlänningslagen skulle ändras så att det tydligtav lagen skulle framgå i vilka fall som uppehållstillståndskulle meddelas när den sökande redan befinner sig iSverige.Den socialdemokratiska regeringen valde att direkt eftermaktskiftet återkalla propositionen. Ännu har ingetnytt förslag presenterats från regeringen. Det är mycketbeklagligt. Vi menar att en ändring av lagstiftningen ärnödvändig och denna bör ske så snart som möjligt.Regeringen bör återkomma till medförslag.När uppehållstillstånd beviljas sker det genom vad somkallas uppskjuten invandringsprövning. I början beviljastidsbegränsade tillstånd och först -- underförutsättning att parterna fortfarande lever tillsammans -- gespermanent rätt att bo här i landet. I princip menar denna ordning är riktig. Men det finns en viktig negativaspekt som måste uppmärksammas. Utländska kvinnor sommisshandlas av sina män vågar inte bryta upp frånförhållandet eftersom de tror att de då riskerar att utvisas frånSverige. Det är inte acceptabelt. Därför måste polisen ochInvandrarverket vara ännu tydligare på att kvinnorsom har goda skäl att lämna mannen inte därmed också skalltvingas att lämna Sverige.Inte alltför sällan återges i pressen beskrivningar hur mänsystematiskt ''importerar'' utländska kvinnor, misshandlardem och utsätter dem för svåra övergrepp. tycks ävende utländska kvinnornas barn bli utsatta för övergrepp frånmännen. Detta är naturligtvis oacceptabelt. Männen måstepolisanmälas och dömas för sina brott. Kvinnorna ochbarnen måste få hjälp från samhället. Men en svår frågauppkommer när övergreppen sker . Skalldessa män förbjudas att gifta sig med en ny kvinna om handömts för misshandel av sin förra hustru? Eller skall denutländska kvinna som står i begrepp att flytta till föratt leva med en dömd hustrumisshandlare upplysas avsvenska myndigheter om mannens brott?Svaret på dessa frågor är inte alldeles självklart. Det kantyckas vara en rimlig utgångspunkt -- särskilt för en liberal --att varje vuxen människa, oavsett om man bor i ellerinte, bestämmer vem man vill leva med. Men talarvi om en grupp kvinnor som riskerar att få oerhörda problem.Kanske riskeras deras liv och hälsa -- ja, ibland även derasbarns. Vi menar därför att bör ge regeringen tillkänna att särskilt uppmärksamma dessa problem.Regeringen bör återkomma till och redovisaförslag till åtgärder som både tar tillvara den personligaintegriteten och värnar om de utsatta kvinnorna och barnen.Kidnappade barnEn annan företeelse som tyvärr blivit vanligare de senasteåren -- i vart fall om man får tro media -- är att barn förs utur . Ofta är det pappor med utländsk bakgrund somefter en skilsmässa blir desperata över att de förlorar ansvaretför uppfostran av barnen. har detta lett till att de, motden andra förälderns vilja, för barnet till sitt hemland. Närdet händer är det en stor tragedi. Barnen rycks upp ur sinhemmiljö och de separeras från sin ena förälder -- iblandkanske t.o.m. från båda sina föräldrar.Inte heller detta problem är så lätt att komma tillrätta med.Men det viktigaste är naturligtvis att bägge föräldrarnarespekterar barnens rätt till både sina mamma och pappa --även om föräldrarna inte längre lever tillsammans. Fungerarumgänget på ett naturligt sätt är risken att barnen förs bortmycket mindre.Skulle ändå det ske att barnet förs ut ur landet måstenaturligtvis svenska myndigheter agera. Delvis kan detförebyggas genom att passmyndigheten är ännu meruppmärksam på att pass inte skall utfärdas till minderårigaifall inte bägge vårdnadshavarna medgivit det. De svenskaambassaderna måste hjälpa till så att barnet får komma hemtill sin vårdnadshavare. Och den som olovligt fört ut barnetur landet måste åtalas och straffas för brottet. Regeringen böruppdra till den invandrarpolitiska utredningen att särskiltuppmärksamma dessa frågor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de invandrarpolitiska målen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om AMS prioritering av arbetslösainvandrare,13. att beslutar att åldersgränsen förakademikerpraktik inte skall gälla utländskaakademiker,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandrarpraktikensomfattning,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studieförbundenssysselsättningsåtgärder och invandrare,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om boendeplanering,37. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning kringboendesegregation,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om boendesegregation och skolpengsamt rätten att starta daghem,49. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av forskning ocherfarenheter kring hemspråksundervisning,510. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemspråkslärare,511. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild kommission för attbekämpa främlingsfientlighet och rasism,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om poliser medinvandrarbakgrund,613. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av personal vid destatliga ungdomshemmen,414. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av de förändradereglerna om utvisning på grund av brott,15. att hos regeringen begär förslag omförändring av reglerna för uppehållstillstånd i enlighet medvad i motionen anförts,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppskjuten invandringsprövning,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att motverkasystematiska övergrepp mot kvinnor och barn,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om barn som förs ut ur riket.