mot · GI02So206 · 1995-01-25 00:00:00 — Moderata utgångspunkterVårt samhälle måste utformas så att den naturliga ''lillavärlden'' kan fungera som den viktigaste trygghetsfaktornför enskilda och familjer. Familjen utgör en sådan viktiggrund för trygghet. Tryggheten och ansvaret i familjekretsenkan inte generellt ersättas av insatser från kommunenssocialtjänst.Det är utifrån detta faktum som Moderata samlingspartietmed kraft arbetar för en bättre familjepolitik, som gerföräldrarna större valfrihet och möjlighet att bygga upp sinegen trygghet. Vi moderater anser att den socialistiskafamiljepolitiken varit till förfång för den socialautvecklingen och därmed också för många enskildamänniskors trygghet. Moderata samlingspartiets syn i dessafrågor utvecklas i en särskild familjepolitisk motion.Den kommunala har enligt socialtjänstlagendet yttersta ansvaret när det gäller att hjälpa människor isvåra situationer. Det är naturligt att denna uppgift ligger påkommunerna, eftersom kommunen är den instans som på detlokala planet ligger närmast de enskilda människorna.Moderata samlingspartiet anser att det är viktigt att värnadenna princip och därför säger vi bl.a. nej till en s.k.riksnorm när det gäller det ekonomiska biståndet.Socialtjänstens stödinsatser skall utgå från en helhetssyn, därdet ekonomiska biståndet enbart utgör en del. Andra stöd-och hjälpåtgärder kan vara nog så viktiga i olikasammanhang. Vid övergång till en riksnorm, som bestäms avriksdagen, så är det en uppenbar risk att det går slentrian ibedömningen av det ekonomiska biståndet och att detta inteprövas mot andra åtgärder i den omfattning som är lämplig.Vi anser också att det ekonomiska biståndets storlek skallläggas fast på nivå och där av respektivekommunfullmäktige. Det är viktigt att lokala bedömningarutifrån bl.a. löneläge och kostnadsbild kan finnas med dånivåerna fastställs, och att denna del av ärförankrad i det allmänna rättsmedvetandet på orten. Ett annatbärande motiv är, att den som betalar också skall besluta iliknande frågor, och rent moraliskt har de lokalakommunalpolitikerna samma ansvar som rikspolitikerna.Förnyelse behövsSedan den stora kommunreformen i början på 1970-talethar den kommunala byggts ut kraftigt. Trotsdetta har de sociala problemen ökat på många håll och inomskilda områden. Detta visar att inte kan lösaproblemen självständigt, vilket inte heller varit meningen.Genom de erfarenheter vi gjort bl.a. efter detsocialtjänstlagen trätt i kraft kan vi dra slutsatsen attsocialtjänsten inte lyckats när det gäller att uppnå vissaviktiga mål.Utifrån detta faktum anser vi att en ingående analys måstegöras när det gäller metodfrågorna inom socialtjänsten.Tyvärr finns inte det dokumenterade underlag som skullebehövas för att göra vetenskapliga analyser av olika insatser.Detta får dock inte förhindra arbetet med förnyelse avsocialtjänsten.I många fall är det uppenbart att insatser t.ex. inom individ-och familjeomsorgen satts in . Ungdomar som varitpå väg in i ett asocialt beteende har fått gå för länge innanåtgärder vidtagits. Även en viss förändring i lagstiftningenmåste till så att de unga förstår allvaret i den egna situationen.I en motion som behandlar missbrukarfrågor lämnar vikonkreta förslag på denna punkt. Orsakerna till ökadkriminalitet och ökat missbruk måste sökas för att man på ettbättre sätt, med förebyggande åtgärder, skall kunna ta itumed dessa problem. Ett annat område gäller det s.k.villkorade biståndet. Moderata samlingspartiet anser attarbetet med metodutveckling måste ges hög prioritet inomsocialtjänsten.Samordning behövsI dagens ekonomiska läge har det oberoende av regeringvisat sig helt nödvändigt att se över de olika generellatrygghetssystemen. Vi anser att det vid denna översyn ärangeläget att se dessa besparingar utifrån inbördes relationermellan systemen, så att en besparing inom de generellastatligt finansierade systemen, som anses vara socialtaccepterad, inte medför ökade kostnader för den kommunalasocialtjänsten.Normerna i socialtjänstlagen måste anpassas tillminiminivåerna i andra generella system. Vi anser attregeringen måste vidta åtgärder för att komma tillrätta med dessa samordningsproblem.Villkorat biståndSocialtjänstens uppgifter och skyldigheter är omfattande,och med anledning av detta ställs oftast såväl socialnämndersom socialsekreterare inför en rad svåra problem. Denenskilde, som söker och behöver stöd och bistånd, skallmötas med respekt i enlighet med den inledande paragrafen.Vi anser att detta också måste innebära, att socialnämndernages de förutsättningar som krävs för att utifrån olika metoderleva upp till målsättningen att ge ett adekvat stöd för denenskilde.Vi menar att nuvarande socialtjänstlag inte gersocialnämnderna rätten och möjligheten, att i vissa lägenvidta de åtgärder som bäst leder fram till målet i enskildafall. Det behövs ytterligare alternativa metoder, och i dettasammanhang anser vi att möjligheten till s.k. villkoratbistånd skall anges i socialtjänstlagen.Socialnämnderna förfogar inte över tillräckligaalternativa möjligheter i bl.a. rehabiliteringsarbetet.Nuvarande lagstiftning innebär dessutom att man i vissa fallarbetar i en ''gråzon'' vid bedömningar mellan vad som ärmotiverat ur rehabiliteringssynpunkt och vad som är lagligtmöjligt. Utifrån nuvarande erfarenheter har det ocksåkommit mycket klara önskemål från kommunalt håll när detgäller möjligheten att ställa krav i vissa situationer, vilketockså torde ligga helt i linje med det allmännarättsmedvetandet på detta område.Möjligheten till villkorat bistånd skall kunna tillämpas i defall där en sådan åtgärd är motiverad som stöd vidrehabiliterings- och normaliseringsarbetet. Detta kan t.ex.gälla ungdomar som är på väg in i en asocial livsföring elleri arbetet med rehabiliteringsprogram vid missbruk.Erfarenheten visar att det är otillfredsställande attmöjligheten till motprestation inte är lagreglerad.Vi anser att regeringen möjligt bör återkomma tillriksdagen med förslag om villkorat bistånd.Farfar och mormor dugerDet har i olika sammanhang framkommit att det varit svårtför far- och morföräldrar att bli fosterföräldrar vidfosterhemsplaceringar. När ett litet barn skall placeras ifosterhem krävs stor omsorg från sida. Mankan inte utgå från generella regler i alla sådana fall.Vi anser dock att det är fel att diskriminera far- ochmorföräldrar. Det borde snarare vara naturligt att så näraanhöriga får förtur om det visar sig att inga hinder föreligger.Det nära släktskapet och ''den lilla världens'' utvidgadegemenskap kan i många sådana fall vara till stor trygghet förbarnet. Detta sociala nätverk skall i sådana situationertillvaratas.Valfrihet för de äldreRiksdagen antog en proposition från den borgerligaregeringen genom vilken föräldrarna fick lagstadgad rätt attvälja barnomsorg och där reglerades även på vilka grunderkommunen skulle vara skyldig att ekonomiskt stödjaalternativ verksamhet. Tyvärr har den socialistiskamajoriteten i nu upphävt denna valfrihetslag.Erfarenheterna inom barnomsorgen visar att valfrihetenvarit positiv såväl för barnen och föräldrarna som förverksamheten. Valfriheten har inte heller visat sig bli dyrare,utan tvärtom finns flera exempel på att alternativen kunnatdrivas till lägre kostnad.Vi anser att det nu är dags att ge de äldre sammalagstadgade rätt till valfrihet vad gäller hemtjänst,dagverksamhet och särskilda boendeformer. Socialtjänstensföreträdare måste inom ramen för sin myndighetsutövningbedöma huruvida den sökande är berättigad till nämndaserviceinsatser, utifrån de bestämmelser som gäller inomrespektive kommun eller enligt socialtjänstlagensbiståndsbestämmelser. När behovet dokumenterats, dettakan gälla t.ex. viss hemtjänst eller boende på ålderdomshem,skall den enskilde själv enligt vårt förslag ha lagstadgad rättatt välja.Den kommunala ekonomiska ersättningen kan grundas påliknande princip som den borgerliga regeringensbarnomsorgslag. Vi är medvetna om att förutsättningen förvalfriheten är att det finns alternativ att tillgå, men vi anser attalternativen kommer att öka om rätten att välja lagregleras.Vi anser att detta förslag nu skall bearbetas vidare i särskildordning för att föreläggas riksdagen.Anhörigas insatser och frivilligt socialt arbeteDet är allmänt dokumenterat att de anhörigas insatser ivården och omsorgen är mycket stor. Detta visar att den lillagemenskapen fungerar. I vissa fall kan de anhöriga behövastöd t.ex. i form av avlastning eller på annat sätt. Vi anser attdetta stöd är angeläget. För den som behöver omvårdnadenär det betydelsefullt att få vistas i hemmiljön. Den anhörigesom vårdar har i många fall en stor press på sig såväl fysisktsom psykiskt, varför stöd för den anhörige kan vara välmotiverat.Ett annat område gäller det frivilliga sociala arbetet. Härgörs också ovärderliga insatser från såväl enskilda somorganisationer. Vi kan nämna Röda Korset, ,, och kvinnojourerna m.fl. Vikonstaterar med stor tillfredsställelse att såväl anhörigvårdensom det frivilliga arbetet nu officiellt värderas och erkänns.Så har det tyvärr inte alltid varit.Socialtjänstkommittén har tagit upp båda dessa områden.Vi förutsätter att utredningen kommer att remissbehandlas ivanlig ordning. I avvaktan på detta lägger vi nu inte någraförslag på dessa områden men vi förutsätter att regeringenmed positiv inställning behandlar dessa frågor ochåterkommer till utan onödigt dröjsmål. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om metodutvecklingen inomsocialtjänsten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning mellan normerna isocialtjänstlagen och miniminivåerna i andra generellasystem,3. att hos regeringen begär förslag om villkoratbistånd i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag om närasläktingars möjlighet att fungera som fosterföräldrar ienlighet med vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag om lagstadgadrätt till valfrihet för de äldre i enlighet med vad som anförtsi motionen.