mot · GJ02Fi20 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling Framtidens krav påkunskap och kompetensDet århundrade som går mot sitt slut har inneburit storaförändringar i människors villkor och i samhälletsuppbyggnad. Det århundrade som närmar sig kommerförmodligen att innebära än större förändringar. Nyalevnadssätt och samarbetsmönster kommer att växa fram ochidag okända teknologier kommer att utvecklas.Den tilltagande internationaliseringen, tillsammans med informationstekno-logins genombrott, kommer att få djupgående konsekvenser. Självakunskapen och kompetensen blir en allt viktigare produktionsfaktor ochmänniskor kommer att få allt lättare att röra sig mellan länder.Länder med god tillgång på kompetent och välutbildad arbetskraft harstörre möjligheter att utveckla eget kunnande och egna innovationer, menockså att ta till sig teknologi som utvecklats i andra länder. Investeringar ifysiskt kapital får de önskade effekterna först om investeringarna ikompetensutveckling, dvs främst utbildning och forskning, är tillräckliga.Sverige har halkat efter i internationella jämförelser när det gäller andelenav varje ungdomsgrupp som genomgår högre utbildning. Om till utbildningenvid universitet och högskolor läggs annan eftergymnasial utbildning uppgården andel av varje ungdomsgeneration som i påbörjar någon form aveftergymnasial utbildning till , medan länder som USAoch når av ungdomskullarna med college- elleruniversitetsutbildning.En högre andel unga människor med längre utbildning från universitet ochhögskolor krävs för att skall få en långsiktigt gynnsam välstånds-utveckling. Denna bakgrund var vägledande för en rad olika förslag iproposition 1993/94:177 Utbildning och forskning som behandlades och i alltväsentligt bifölls av våren 1994.StockholmsregionensförutsättningarI propositionen lämnades också bakgrund och förslagavseende situationen beträffande den högre utbildningen iStockholmsregionen. Regeringen konstaterade att den högreutbildningen i måste byggas ut ochmotiverade det med att andelen högskoleutbildade iarbetskraften är högre än riksgenomsnittet och attantalet sökande till universitet och högskolor i Stockholmslän varit mycket stort men att andelen högskolenybörjare ärlägre än riksgenomsnittet. Dessutom konstaterades att antaletungdomar inte minskar lika mycket iStockholmsregionen som i resten av landet och att en störreandel invandrare efterfrågar högre utbildning. Regeringenföreslog därför bl a att skulle bemyndigaregeringen att vidta nödvändiga förberedelseåtgärder företablering av en ny universitetsstruktur i Stockholmsområdetoch att bilda stiftelse för forskning och forskarutbildning viden ny universitetsstruktur i södra . Riksdagenbiföll dessa förslag.Dessa beslut innebar att ett minst tioårigt skede av förslag, idéer, delbeslutoch diskussioner om att bygga ut den högre utbildningen i Stockholms-området och därvid förlägga sådan utbildning till den södra delen av länetövergick i ett distinkt nytt beslutsskede.Södertörn och HaningeaktualiserasRedan 1987 hade utbildningsutskott i betänkande1986/87:31 begärt att regeringen skulle utreda den framtidahögskoleutbildningen bl a i södra delen av län.Som ett resultat av detta föreslogs i ett betänkande (Ds1989:33) av den av begärda utredningen atthuvuddelen av en förstärkning av högskoleutbildningen påSödertörn skulle förläggas till kommun.I budgetpropositionen 1989/90 bilaga 10 anslöt sig regeringen till förslagetom koncentration till och uttalade att riktpunkten skulle vara attuniversitetets utbildning på , inklusive de delar som KTH kundekomma att medverka i, senast /93 skulle omfatta ca 500årsstudieplatser.Riksdagen ställde sig dock inte bakom något beslut om omfattningen avsådan högskoleutbildning som och skulle för-lägga till de södra länsdelarna. Detta överläts på de berörda högskole-enheterna att själva pröva.Kronan - Spiran - ÄppletMot bakgrund av regeringens förslag i proposition1993/94:177 tillkallades en kommitté meduppdrag att utreda förutsättningarna för en nyuniversitetsstruktur i södra . presenterade ett betänkande,SOU 1994:127 Kronan - Spiran - Äpplet - en nyuniversitetsstruktur i södra betänkandet föreslogs en ny universitetsstruktur i södra utbyggd och organiserad så att utbildningen upplevs som reellttillgänglig. Det som förordades var att verksamheten skulle organiseras somett nätverksuniversitet med tre campus - vart och ett med sin särskilda profil.I detta nätverksuniversitet ingick förutom och även . Campus Äpplet i skulle få en inriktning påteknik, ekonomi samt språk och med särskilt ansvar för program som syftartill kontinuerlig kompetensutveckling.Av remissvaren på utredningens förslag framgår att universitetsom tilltänkt huvudman för Söderstrukturen var negativt till nätverks-strukturen och förespråkade en koncentration till . Flera viktigaremissinstanser, t ex KTH, i och ochHuddinge kommuner, ansåg dock att förslaget var mycket bra och nydanande.Koncentration istället förnätverkI budgetpropositionen 1994/95:100 bilaga 9 konstateras i ettinledande avsnitt om högre utbildning och forskning attStockholmsområdet jämfört med landet i övrigt har enbetydligt lägre andel högskoleplatser i förhållande tillbefolkningens storlek och i förhållande till arbetslivets krav.Vidare konstateras att det i råder eninomregional obalans med stora skillnader iutbildningsbakgrund mellan befolkningen i olika delar avregionen och att utbildning måste kunna erbjudas på ettsådant sätt att studerande från miljöer utan studietraditionerser högskolestudier som en reell möjlighet även för dem.När det sedan gäller den föreslagna nätverksorganisationen med tre campus(, och /) avfärdade regeringen dennalösning och föreslog istället en ny fristående högskola med sin huvudsakligabas och ledning på ett ställe, nämligen i . Verksamheten skall 1999omfatta cirka 4 000 helårsstudenter inkluderande den verksamhet somStockholms universitet bedriver i , ,och Södertälje.Regeringen inrättade genom tilläggsdirektiv till en organisationskommitté med uppdrag att etablera en ny högskolapå Södertörn.Beträffande utbildning i kommun angavs i propositionen attorganisationskommittén särskilt bör beakta att viss utbildning skall förläggastill Haninge.Riksdagen beslöt att bifalla propositionens förslag i dessa delar.Det är sannolikt ingen djärv gissning att anta att regeringens inställning iden intressanta huvudfrågan om nätverkslösning eller ny sammanhållen ihuvudsak traditionellt uppbyggd högskola grundas dels på Stockholmsuniversitets inställning, dels - och kanske huvudsakligen - på den reservationBo Ringholm () avgav i utredningen 1994:127. I reservationenredovisas uppfattningen att merparten av den nya högskoleutbildningen iStockholms län bör förläggas till , medan "en viss begränsadutbildningsvolym efter hand också kan förläggas till sådana platser som redanidag har viss eftergymnasial utbildning som exempelvis ochSödertälje".Inget nytt itillväxtpropositionenI propositionen 1995/96:25 En politik för arbete, trygghetoch utveckling redovisar regeringen i avsnittet 4.5 sin syn påutbildning, kompetensutveckling och forskningspolitik. Idelavsnittet om högre utbildning nämns inte ett ord omutbyggnaden av den högre utbildningen iStockholmsregionen. Regeringen redovisar sin syn påutbyggnaden av den högre utbildningen i Bergslagen,, södra och sydöstra och merakonkret att man bör tillkalla en kommitté för att utreda huren etablering av en ny högskola i skall kunnagenomföras.Utvecklingen i ochsydöstra kommun påbörjade förra mandatperioden ettmedvetet arbete redan på grundskolenivå för att motiveraeleverna att gå vidare till såväl gymnasiestudier someftergymnasiala studier. I arbetet har förutomutbildningshuvudmännen även det lokala näringslivetengagerats. Satsningarna har långsiktig karaktär ochfrukterna kan inte skördas , men det är förkommunen uppenbart att tillgänglighet och känslan av enhögskoleanda behövs för att stärka i första hand tveksammaelever att ta steget fullt ut.Det är självklart att kommunen med såväl oro som förväntan ser fram emotvad det slutligen kommer att bli för tillskott av utbildningsplatser ianslutningtill de universitets- och högskoleplatser som redan finns i kommunen.I den återuppbyggnad av kommun som pågår är givetvistillgången till eftergymnasial utbildning på hemmaplan av vikt, både avtillgänglighetsskäl för att öka andelen Haningeungdomar som vill satsa påeftergymnasiala studier och av strukturella skäl syftande mot en utveckling avhela och särskilt stråket Stockholm-Nynäshamn.Mot bakgrund härav hade det varit välkommet om regeringen i till-växtpropositionen även hade redovisat ytterligare bedömningar som väg-ledning för organisationskommitténs arbete om hur och på vilket sätt manlämpligen bör beakta regeringens uttalande om att vissa utbildningsplatserskall förläggas till Haninge.I propositionen aviseras dock, utan särskilt konkreta förslag,att regeringens politik kommer att inriktas på att en utbyggnad av den högreutbildningen och vuxenutbildningen inleds, under återstoden av mandat-perioden, särskilt på de naturvetenskapliga och tekniska områdena.Det är angeläget att det blir ett reellt tillskott av nya utbildningsplatser iHaninge kommun om ambitionen är att även påtagligt öka tillgängligheten tilleftergymnasiala studier inom sydostsektorn i - ,och kommuner. I denna del av finns både enökad etablering av kunskapsintensiva företag och en traditionell uppbyggnadav många mindre och medelstora tillverkningsföretag som är beroende avforskning och utveckling för att kunna få fram konkurrenskraftiga produkteroch produktionsprocesser.Inriktningen på de tillkommande utbildningsplatserna bör i huvudsak varaden som beskrivs i utredningen 1994:127, dvs teknik, språk ochekonomi, vilket delvis också överensstämmer med regeringens i tillväxt-propositionen aviserade inriktning på utbyggnad av utbildningsplatser inombl a det tekniska utbildningsområdet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildningsplatser i södra till kommun.