ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02Fi38 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbetet, trygghet och utveckling Regeringen aviserar i proposition 1995/96:25 En politik förarbete, trygghet och utveckling att man avser återkommamed förslag till utbyggnad av den eftergymnasialautbildningen med särskild inriktning på naturvetenskapligaoch tekniska utbildningar. I propositionen anges attutökningen främst kommer ske vid de mindre och medelstorahögskolorna. Därefter anger regeringen ett antal högskolordit platserna bör förläggas. I detta sammanhang nämns inteHögskolan i har en jämförelsevis låg andel gymnasister som går vidare tillhögre utbildning och det är därför angeläget att öka tillgängligheten tillhögskoleutbildning i länet. har dessutom en bra utbildninginom de områden som regeringen prioriterar. Vid en permanent ökning avantalet platser inom dessa områden borde därför även platser.Jag menar att det förslag om utbyggnad av den högre utbildningen somregeringen senare avser återkomma med även måste innehålla förslag om flerpermanenta platser till . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fler platser vid .
mot · GJ02Fi40 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling Utredning om en nyhögskola i aviserar i propositionen att en ny utredning skalltillsättas för att utreda hur en etablering av en ny högskola iMalmö skall kunna genomföras. Som huvudargument anförsen skrivelse från stad.Folkpartiet liberalerna välkomnar en utredning som ser över det framtidabehovet av högre utbildning i . Vi finner detemellertid något märkligt att regeringen och redani kommittédirektiven låst sig vid ett förslag och en slutsats, dvs en nyhögskola i skrev så sent som i vårens budgetproposition att "det nu gälleratt utnyttja de resurser och förutsättningar som finns i utbildningsväsendet,modern informationsteknologi och etermedia för att med dessa resurser görautbildning i olika former tillgänglig för alla". Regeringen skrev även ommöjligheten att skapa ett "öppet folkuniversitet", det vi brukar kalla ett"virtuellt universitet". Vi beklagar att regeringen i direktiven inte öppnar förutredningen att pröva även denna möjlighet i anför i sin skrivelse att det är viktigt att skapa en socialverksamhet och ett kårhus i för att locka studenter. Vi menar, meddetta som bakgrund, att utredningen även borde fått i uppdrag att undersökamöjligheten att skapa t.ex. ett campus i och ett i medkoppling till . har i sin strategiplan angettatt all tillväxt av utbildning skall ske i och . Det pågåridag samtal mellan de involverade om hur det skall ske. finnsca 6000 studenter i som läser vid stadens olika högskolor. Av alladem som är inskrivna vid bor ca 9000 i Malmö.Vi saknar dessutom en diskussion kring Malmös problem t.ex. vad gällerboendesegregationen, stor andel invandrare som saknar egen försörjning.Till detta kommer att ett färre antal i elever i än snittet i fårsitt förstahandsval tillgodosett vid antagningen till gymnasiet. Likaså menarvi att utredningen borde ta i beaktande vad Lunds stora ämnesbredd betyderför de studenter som väljer att utbilda sig där, inte minst som morgondagenssamhälle kräver breda kunskaper. Kopplingen till högreutbildningar är också viktig att beakta liksom vad liberalerna eftersträvar med andra ord en bredare utredning somger underlag för att kunna fatta ett väl genomtänkt beslut för högreutbildningssatsningar i . Detta bör geregeringen tillkänna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om högre utbildningssatsningar i för att ge underlag att fatta ett väl genomtänkt beslut.
mot · GJ02Fi42 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling Enligt tillväxtpropositionen bör utbyggnaden av den högreutbildningen fortsätta. En sådan utbyggnad är av avgörandebetydelse för tillväxten. En fortsatt högskoleutbyggnad haräven en stor regionalpolitisk betydelse.Tillväxtpropositionen hävdar att utbyggnaden av den högre utbildningenfrämst bör ske vid de mindre och medelstora högskolorna och nämner blandannat att en utbyggnad bör ske i sydöstra finns ett program för medieproduktion. Detta program(120 poäng) ges vid iKalmar, som dessutom har kurser i medie- och kommunikationsvetenskap(1-60 poäng), mediepedagogik i samarbete med ,distanskurser om Internet på Internet och mediekunskap på högskolanslärarutbildning.Programmet för medieproduktion (journalistik, tryck, radio och teve-produktion) är populärt. Ca 2 700 personer söker de 30 platser som finns tillförfogande varje höst. Studenterna utbildas till generalister i mediabranschenoch 9 av 10 får jobb direkt eftrer avslutad utbildning, på SVT centralt ochregionalt, på tidningar, på videoproduktionsbolag, på företagensinformationsavdelningar och som lärare på de nya medieprogrammen igymnasieskolan.Sedan fem år tillbaka medverkar medieenheten också i ett antal europeiskasamarbetsprojekt som finansieras av DG X vid Kommissionen i Bryssel.Administrationen sköts av EJTA ()som har ett 60-tal medlemsskolor runt om i . Studenterna bildarinternationella redaktioner, träffas och gör program tillsammans. Intressefinns för ett samarbete kring audiovisuella produktioner.I dag finns ingen samordnad utbildning i TV-produktion. Det förändrademedielandskapet ställer nya krav på produktionen inom utbildning, barn ochungdom, och samhällsreportage. En utbyggd lokal och regional TV/radiokräver en ökad professionalism i produktionsledet.Det finns behov av en utbyggd och samordnad utbildning för deaudiovisuella medierna. Inte minst gäller detta utbildning för en oberoendeproducentroll, som förväntas få en större andel av produktionen i framtiden.Högskolan i har valt att satsa på medier som ett profilområde.Organisatoriskt härstammar institutionen från FOJO (Institutet förfortbildning av journalister) och den ämnesmässiga kopplingen är fortfarandestark även om utbildningsuppdraget i grunden är annorlunda.Institutionens pedagogiska ledstjärna är att integrera teori med praktik.Man har en välutrustad anläggning i mediecentret Ugglan där även SVTetablerat en lokalredaktion. Detta har lagt grund för samverkan på mångaplan. Institutionens studenter har också ansvar för studentkårensradiosändningar på närradiofrekvensen. Dessutom har man som oberoendehögskola ett väl utvecklat samarbete med TV 4.Vid Mediecentrum Ugglan finns en potential för nyetablering/utveckling ianslutning till den basinvestering som redan gjorts i teknik och mycket väl bli motorn i en nysamordnad teveproducentutbildning som efterfrågas från många håll. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbyggnad av högskoleutbildningen vidHögskolan i .
mot · GJ02Fi50 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling InledningFör kvinnors möjlighet att kombinera förvärvsarbete medskötsel av små barn har den generella välfärden i form av dengemensamma sektorn och transfereringssystemen varit denodiskutabelt mest avgörande faktorn. Föräldraförsäkringenhar varit oöverträffad när det gäller att underlätta för kvinnoratt kunna behålla sina arbeten under graviditet och efterbarnets födelse, vilket också varit bra för barnen.Skärpningar av lagstiftningen får därför inte inskränka kvinnors rättigheteratt dels kombinera förvärvsarbete med skötsel av små barn, dels att betraktassom enskilda individer i ekonomiskt hänseende. har vi haften debatt om en förgången tids familjeideal, där vårdnadsbidraget ochavdragsgilla hembiträden var de stora symbolfrågorna. hadehoppats att denna debatt hade kunnat avföras från dagordningen, men så ärtydligen inte fallet. Debatten om avdragsgilla hembiträden, nu i skepnad somen aktiv arbetsmarknadspolitisk fråga, har blossat upp igen. I promemorioroch propositioner läggs förslag som allvarligt hotar kvinnors rätt att betraktassom enskilda individer i ekonomiskt hänseende och kvinnors rätt attkombinera förvärvsarbete med skötsel av små barn.Reguljärt förvärvsarbeteoch föräldraledighetEtt sådant förslag är regeringens förslag till vad som skallbetraktas som förvärvsarbete i förhållande till utbetalning avarbetslöshetsersättning. I propositionen står uttryckligen:Med förvärvsarbete avses även tid då den sökande med helt eller delvisbibehållen lön, har haft semester eller varit ledig av annan anledning änsjukdom, tjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt eller barns födelse.Detta innebär att en kvinna som har kort förvärvsliv bakomsig och som är föräldraledig kan riskera att bli utan a-kassaom hon skulle bli uppsagd innan hon varit tillbaka i tjänst imer än 80 dagar.Vänsterpartiet har i en annan motion med anledning av proposition1995/96:25 avslagit regeringens förslag om skärpta arbetsvillkor och skärptaavstängningsregler i väntan på den övergripande utredning som pågår. Vi stårgivetvis bakom den motionen. Om yrkande inte skulle vinnagehör i finns dock en uppenbar risk att regeringens förslag om attföräldraledighet inte skall jämställas med arbetsvillkor går igenom. Detta kaninte acceptera, vilket inte heller världens mest jämställdariksdag borde göra. borde därför ge regeringen tillkänna attföräldraledighet skall jämställas med reguljärt förvärvsarbete. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att föräldraledighet skall vara jämställd medreguljärt förvärvsarbete.
mot · GJ02Fi54 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling Beskattning av bilförmånBeskattningen av tjänstebilar har stor betydelse för miljön.Det grundläggande problemet är att det inte finns någotincitament för förmånstagaren att begränsa sin körning elleratt välja bränslesnål bil. Att avnybilsförsäljningen utgörs av tjänstebilar är en viktiganledning till att har en av mestbränsletörstiga bilflottor.Störst är problemet i där av trafiken i rusningstidutgörs av tjänstebilar. Om avdragsgilla biltullar införs blir det än merfördelaktigt att ha tjänstebil jämfört med privat bil.Förändrad beskattning av tjänstebilar skulle bidra till att begränsabiltrafiken och därmed minska behovet av nya vägar betydligt. Därmed skullestat och kommun spara flera miljarder kronor.I december 1993 beslutade att hos regeringen begära enskyndsam utredning av bilförmånsbeskattningen för beslut . Ännuhar ingen utredning presenterats. Därför är det hög tid att ånyo hosregeringen begär förslag om nya regler för beskattning av förmånsbil.Ett nytt skattesystem bör ge samma incitament för att begränsa bilkörning,och välja bränsleeffektiv bil, som privat bilägande. Ett rimligt alternativ ärattdagens förmånstagare använder privat bil och skriver reseräkningar på sinatjänsteresor. Med kraftigt höjd förmånsbeskattning motsvarande 4 000 milsprivat körning kommer flertalet förmånstagare att välja privat bilägandeistället för förmånsbil. Ett annat alternativ är att privata resor medtjänstebilardeklareras för sig och beskattas på ett rimligt sätt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till förändrad beskattningav tjänstebilar i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GJ02Fi60 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling Utbildning och kompetenshöjande åtgärder är av avgörandebetydelse för en fortsatt utveckling av och enförutsättning för långsiktigt hög tillväxt. behöver ettnationellt kunskapslyft. Då är det viktigt att dessa satsningarkommer hela till del.De mindre och medelstora högskolorna har en viktig roll i det svenskahögskoleväsendet och utgör en motor i den regionala utvecklingen. Därförmåste de mindre och medelstora högskolorna få ökade möjligheter attutvecklas. Detta fullföljs i tillväxtpropositionen som regeringen ochcenterpartiet står bakom. Nya högskoleplatser kommer att tilldelas framförallt de mindre och medelstora högskolorna där sydöstra är ettprioriterat område. i samverkan med övriga högskolor iregionen har utvecklat en betydande bredd och djup i sitt utbildningsutbud.Samtidigt är övergångsfrekvensen till högskoleutbildning låg inom regionen,och antalet personer med högre utbildning är även lägre än för övrigaSverige. Utbildningssatsningar i sydöstra och vid välmotiverat för att höja utbildningsnivån och därmed ge regionen bättreförutsättningar för tillväxt.Resurser för forskarutbildning och forskning är av stor strategisk betydelseför utvecklingen av en regions attraktivitet och konkurrenskraft. Förregionens del ökar kompetensnivån genom förbättrad kvalitet, utexamineringav doktorer och genom forskningsprogram och projekt som bedrivs isamarbete med det lokala och regionala näringslivet. Det ligger även en storutvecklings- och tillväxtpotential i att öka samarbetet mellan näringsliv ochhögskola. Högskolorna i sydöstra har nått långt och har mycket godakontakter med omkringliggande näringsliv. Inte minst har lång erfarenhet med goda resultat av ett nära och bra samarbete med detregionala näringslivet. Samarbete om forskning, utveckling och kunskaps-överföring måste utvecklas. Om detta skall utvecklas på ett optimalt sättförutsätter det att de mindre och medelstora högskolorna ges ökade resursertill forskning.Grundutbildning och forskning hör ihop. I ett nationellt högskolesystem ärdet viktigt att alla högskolor ges samma förutsättningar och studenternasamma kvalitativa utbildning oavsett var de genomför sin utbildning.Högskolan har således flera roller. Dels en nationell roll för grundutbildning,fort- och vidareutbildning samt forskning, dels rollen som kompetens-försörjare för det lokala och regionala näringslivets behov. En kraftigutökning av antalet högskoleplatser vid de mindre och medelstorahögskolorna måste innebära att dessa ges ökade möjligheter till forskning.Genom aktiva forskare skapas en närhet till forskningen vilket leder till ökadkvalitet i utbildningen, att doktorander stannar kvar vid högskolan samt brakarriärmöjligheter. Detta kommer även att bredda rekryteringsbasen tillforskarstudier. Dessutom kan även kraven i högskolelagen om nära sambandmellan forskning och utbildning infrias. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om och dess behov avforskningsresurser.
mot · GJ02Fi61 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling Satsning på utbildning av hög kvalitet är med säkerhet denenskilt viktigaste åtgärden för att åstadkomma en långsiktigtuthållig tillväxt. har kraftigt hävdatvikten av en utbyggnad av högskoleutbildningen medsärskild betoning på de små och medelstora högskolorna. Deregionala högskolorna har stor betydelse för regionernasutveckling. Därför välkomnar vi den utbyggnad av den högreutbildningen som aviseras i proposition 1995/96:25. Vivälkomnar också inriktningen mot naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar och betoningen på små och medelstorahögskolor.Vi ställer oss emellertid frågande till att inte hör till deprioriterade områdena i denna utbildningssatsning eftersom harminst lika stora behov av utbyggnad av högskoleutbildningen som något avde utpekade områdena. Utbildningsnivån i t ex , ochHallands län hör till de lägsta i landet. Näringslivsstrukturen i Västsverigemed stark industriprofil och med många underleverantörer gör också attbehovet av utbildad arbetskraft är en förutsättning för att regionen ska kunnautvecklas. Inte minst är det nödvändigt att andelen högutbildade medarbetarei småföretagen ökas för att dessa ska kunna möta de ständigt ökande kraven.Högskolorna i regionen har också ett nära samarbete med näringslivet,både i utbildningar och i forskning och utveckling, för att i möjligaste månkunna möta dessa behov. Den inriktningen har också visat sig vara mycketattraktiv för studenter från andra delar av landet och studenterna får snabbtjobb efter examen. har utbyggnadstakten i de västsvenskahögskolorna skett i långsammare takt än i övriga landet. Detta har förstärktobalansen mellan behov och tillgång till utbildning i . Vi menaratt den utvecklingen måste brytas.Behovet visas också av att andelen sökande till högskolorna i Västsverigehar ökat mer än riksgenomsnittet . Medan andra högskolor harhaft svårt att fylla sina ingenjörsutbildningar har de västsvenska högskolornatvärtom haft gott om kvalificerade sökande till sina program. Högskolornahar gjort en stor insats för att fylla de stora behoven och ofta gjort betydandeöverintag. har de minsta högskolorna i , t ex ochTrollhättan/gjort detta inom mycket begränsade ekonomiska ramaroch satsningen har skett på bekostnad av fort- och vidareutbildning samtutbildning i samhällskunskap och humaniora.De senaste fem åren har en betydande samverkan mellan samtligahögskolor i , och utvecklats. Detgäller till exempel samverkan om chefsutbildning och pedagogisk utbildning.Ett "Högskoleråd för västsvensk forskningssamverkan" och ett västsvensktdistansutbildningskonsortium har bildats.Med anledning av vad som ovan anförts föreslår vi att Västsverigeprioriteras högt vid fördelningen av de nya utbildningsplatserna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nya utbildningsplatser till de mindre ochmedelstora högskolorna i .
mot · GJ02Fi62 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling Motion med anledning av proposition 1995/96:25 En politikför arbete, trygghet och utvecklingUnder perioden harkulturmiljövården erhållit sammanlagt i särskildamedel för sysselsättningsskapande åtgärder inombyggnadsvården, dvs ombygggnad, renovering och underhållav kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Ett antal angelägnaprojekt har därför kunnat komma igång.Arbeten har utförts på bostäder, förenings- och folkrörelselokaler ochkyrkliga miljöer, industrimiljöer och anläggningar på slott och herrgårdar.Det är väl känt att kulturområdets småskaliga projekt kan sättas igångrelativt snabbt och ge omedelbara sysselsättningseffekter. De kan också gesden spridning över landet som är eftersträvansvärd. Projekt som kan få enlångsiktig positiv effekt för den regionala utvecklingen kan prioriteras. Detkan också vara bebyggelse som kan användas för kulturella arrangemang,utbildningsverksamhet, social verksamhet och dylikt, eller vara vanligaarbetsplatser eller bostäder.Vid sidan av sysselsättningspaketen har i många regioner/län bygghyttorstartat där arbetslösa byggnadsarbetare får undervisning i äldrehantverkstekniker och material. Drivande har oftast varit ellerlänsmuseet och länsarbetsnämnden och ofta även berörd kommun.Byggnadsvården har mycket att ge ur miljösynpunkt. Äldre materialoch metoder ger friska hus och dessutom kan resursslöseriet minska om manfinner ett bra system för återanvändning av äldre byggnadsmaterial.Efter förslag i prop. 1994/95:218 En effektivare arbetsmarknadspolitikm.m. beräknade i sysselsättningsmedel för attstötta byggnadshyttorna med utveckling av arbetsmetoder, teknik ochmaterial för ett långsiktigt, hållbart och miljövänligt byggande. Medlenkanaliseras via som har ett ansvar för samordningenav utvecklingsinsatserna i landet. Projektet har redan givit ett påtagligtpositivt resultat.De särskilda medlen som i prop. 1995/96:25 (avsnitt 7.5) föreslås fåanvändas för sanering och ombyggnad kommer i stor utsträckning attanvändas vid renovering av bostadshus från 40- och 50-tal. Det finns en riskför att dessa miljöers särskilda kännemärken och kulturhistoriska värde inteuppmärksammas tillräckligt. Vi finner det angeläget att ombyggnadernautförs med stor varsamhet och med hänsyn till byggnadernas karaktär. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kulturmiljöhänsyn vid fördelning av medel tillbostadsförbättringsåtgärder.
mot · GJ02Fi9 · 1995-11-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:90 Registerbaserad folk- och bostadsräkning m.m. Propositionen visar en insikt om att de stora folk- ochbostadsräkningarnas saga bör vara över. Det är mycketpositivt. De var dyra, integritetskränkande och hade ettbegränsat värde. Användningen av tvångsprincipen varmycket tveksam och verkligheten började trots detta närmasig en situation när inte ens tvångsmedlen räckte för att fåmedborgarna att ställa upp.Det nu föreslagna alternativet med att införa ett registerbaserat system föratt uppnå i princip samma sak är dock inte heller särskilt lyckat. Vi stödjerdatainpektionens remiss och avstyrker förslaget av, i första hand, integritets-skäl. Det är inte acceptabelt att enskilda medborgare skall behöva uppleva attstaten samlar in mängder av data ur ett flertal register bakom ryggen på dem.Att staten dessutom skall utgå från fastighetsägarnas uppgifter istället föruppgifter direkt från medborgarna upplevs säkerligen av många som bådekränkande och obehagligt. Det nya lägenhetsregister som skall tas fram förfolk- och bostadsräkningen bör inte genomföras. Vi avstyrker således propo-sitionen i dess helhet.Man kan ifrågasätta behovet av att det överhuvudtaget genomförs fler folk-och bostadsräkningar, vare sig de är registerbaserade eller mer traditionella.Varken kommunerna eller forskningen har mer än ett begränsat intresse avdessa. Vår synpunkt är att, liksom FoB 90-kommissionen, förorda mindreomfattande insatser. De behov som propositionen vill tillgodose kan uppnåsgenom frivilliga, mer begränsade undersökningar och till lägre kostnader. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1995/96:90 i dess helhet.
mot · GJ02Jo9 · 1995-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:107 Åtgärder för att främja företagens deltagande i system för miljöstyrning och miljörevision, m.m. Obligatorisk miljörevisionför tillverkningsindustrinIdag är miljörevision frivillig och omfattas av lagen omfrivillig miljöstyrning och miljörevision och av rådetsförordning (EEG) nr 1836/93 om gemenskapensmiljöstyrnings- och miljörevisionsförordning. degröna anser att den gällande lagstiftningen är otillräcklig ochföreslår att hos regeringen begär lagförslag omobligatorisk miljörevision för tillverkningsindustrin.Vi föreslår att tillverkningsföretag och industrier enligt lag ska bli skyldigaatt göra en årlig miljörevision, liksom de måste göra en ekonomiskredovisning.Miljörevisionen bör omfatta följande uppgifter:1. Inflöde av råvaror, ämnen, produkter etc. till tillverkningsprocessen.2. Energiåtgång för tillverkningen, processen.3. Utsläpp från tillverkningen.4. Producentansvar för de färdiga produkterna t.ex. hur många avförpackningarna som återtagits och vad som hänt med dessa.Med obligatorisk miljörevision blir det lättare att kontrolleraatt företagen följer miljölagstiftningen samt utarbetar ochförverkligar miljöpolicy, miljöprogram ochmiljöstyrningssystem. Verksamheten ska präglas av enhelhetssyn av produkter "från vaggan till graven".Företagens miljörevision ska granskas av utbildade miljörevisorer. Deexterna miljörevisorerna har en nyckelroll i systemet som oberoende, objektivpart som granskar och eventuellt verifierar att miljöarbetet vid en anläggninguppfyller uppställda krav. För att uppfylla denna uppgift krävs ingåendekunskaper i miljöteknik, miljölagstiftning samt grundläggande färdigheter iföretags- och miljöekonomisk analys.Miljökontrollanter ska göra inspektion och kontrollera attmiljöredovisningen stämmer. Om så inte är fallet ska företaget anmälas ochstraff ska kunna utdömas. Preskriptionstiden för miljöbrott ska vara 25 år.Miljörevisionerna ska vara tillgängliga för myndigheter inom miljöområdetsamt för miljöorganisationer och allmänhet. Länsstyrelserna bör utses somregistreringsorgan för miljörevisionerna och och böradministrera information och tekniska stödåtgärder. Systemet bör finansierasav avgifter från företagen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om obligatorisk miljörevision förtillverkningsindustrin.