mot · GI02N451 · 1995-01-25 00:00:00 — De industrialiserade länderna använder omåttligt storamängder av jordens samlade energiresurser. Omkring 80 %av energiförbrukningen sker i den industrialiserade världen,trots att endast en femtedel av världens befolkning bor där.Sverige är per capita en av största energiförbrukare.Vi använder exempelvis mer el än övriga Europa.Det finns många anledningar att aktivt försöka minska dennuvarande höga energianvändningen. Framför allt handlardet om att hushålla med jordens samlade resurser samt attminska de miljöutsläpp som är förknippade medenergiproduktionen.De olika energikällornas miljöproblem är i huvudsakföljande:förbränning av olja, kol och naturgas:storautsläpp av bl.a. koldioxid och svavelnaturresursernaförnyas i mycket långsam takt och kan därför betraktas somändliga,utnyttjande av kärnkraft:normal drift ger främstupphov till problem vid brytning och upparbetningdetradioaktiva avfallet kräver rigorösa säkerhetsåtgärder underårtusendenen reaktorolycka är osannolik, men inträffar ensådan kan den ge upphov till ofattbara skadoruran är ingenförnyelsebar resurs, men finns i relativt stora mängder ijordskorpan. Dock är andelen brytvärda fyndigheterbegränsade.övriga energikällor, som vattenkraft,biobränslen, sol- och vindkraft är förnybara, men kan vidutnyttjandet ändå ge vissa miljöproblem.De energipolitiska målenSverige har beslutat att avveckla kärnkraften och därtillminska koldioxidutsläppen. Två mycket höga målsättningari kampen för en bättre global miljö. Många har kritiseratdessa målsättningar och anser det omöjligt att uppfylla båda.Så är det inte -- kan klara att både avvecklakärnkraften och hålla koldioxidutsläppen på en låg nivå.Men för att klara båda målen krävs betydligt kraftfullarepolitiska åtgärder än vad som varit fallet.Med tanke på kärnkraftsavvecklingen är den kanskeviktigaste uppgiften att minska elanvändningen, dvs.åstadkomma effektivare nyttjande av den elektricitet somproduceras . I den här motionen koncentrerar vi oss pådenna frågeställning samt vissa villkor för att klarakärnkraftsavvecklingen. Därutöver är självfallet de olikaalternativa energislagen viktiga. Vi klarar intekärnkraftsavvecklingen enbart genom effektivisering ochhushållning. Biobränsle, vindkraft, naturgas m.m. behövs föratt producera såväl el som värme.Effektiviseringspotentialen är stor. Effektivare ventilationoch belysning i lokaler kan mer än halvera elkostnaden ochdärtill förbättra arbetsmiljön. Såväl industrier, serviceföretagsom hushåll kan kraftigt minska elanvändningen genominköp av eleffektiv utrustning.När nu är på väg ur en lågkonjunktur och närmarsig en högkonjunktur är det särskilt angeläget att informeraoch ställa krav på elsnåla apparater och maskiner. Mångaföretag och hushåll har under de dåliga åren väntat medinvesteringar. När konjunkturen nu vänder kommerutrustning att bytas i snabbare takt. I ett pressuttalandehävdar på Elektrolux att industrin kan spara20 % energi utan några större investeringar.Med tanke på att t.ex. de bästa fönstren och kylskåpen är30 % mer energieffektiva än konventionella kan man förståatt potentialen är stor. Tar vi inte vara på möjligheten nukommer det att dröja 10--innan nästa storabytesomgång börjar. Därför behövs en kraftfull energipolitiknu.Effektivare elanvändningOm energipolitiken lyckas och tillräckligt bra styrmedelsätts in för att effektivisera elanvändningen är det möjligt attspara 10på . Det innebär att deförsta kärnkraftsreaktorerna kan tas ur drift utan några störreuppoffringar eller kostnadsökningar för företag och hushåll.Snarare kan det bli tvärt om. Genom effektiviseringarminskar elnotan även om elpriset ökar. kaninvesteringarna bli mycket lönsamma både för företagen ochhushållen. Samhällsvinsten blir bättre miljö och minskatrisktagande.För att nå dit krävs emellertid såväl information somadministrativa och ekonomiska styrmedel. Vid en eventuellframtida avreglering av elmarknaden kan konsumenternaselkostnader till att börja med minska. Men i takt med attförsäljningen av el till andra länder ökar kommer de svenskaelpriserna att närma sig de europeiska. Därmed kan man iframtiden förvänta sig att elpriset fördubblas förkonsumenten.I det perspektivet blir det än mer angeläget att fortsätta atteffektivisera elanvändningen. Det gäller bl.a. användandet avelsnål teknik, närvarostyrning, återvinning av värme ochanalys av elanvändningen för att bättre utnyttja befintligaresurser. Det är också nödvändigt att garantera människor iglesbygd el på samma villkor som tätortsborna.Om modern teknik utnyttjas optimalt kan ett högre elprisfullt ut kompenseras av lägre behov av elström. Det handlarinte om standardsänkningar utan snarare om förbättringar avinomhusklimat, arbetsmiljö och yttre miljö.Styrmedel behövsOm marknadskrafterna fritt får styra äreffektiviseringsåtgärder och systemanalyser inte detkraftproducenterna/distributörerna i första hand satsar på.Deras företagsvinster beror ju i huvudsak på hur mycket elde lyckas sälja. är det ofta dessa företag som harbäst kunskaper om möjligheter och lönsamhet för effektivareelanvändning. De stora elkonsumenterna kan skaffa egnaresurser, men det är sällan fallet för de många små. Därförmåste politiska krav ställas på eldistributörerna att bistå medråd och anvisningar om kostnadseffektiva och miljövänligalösningar.En miljöanpassad energipolitik kräver effektiva styrmedelför att nå ända fram. Det gäller både att avveckla kärnkraftenoch att minska koldioxidutsläppen ''med förnuft''. Attåstadkomma effektivare energianvändning och övergång tillförnybara miljöanpassade bränslen är lika viktigt. Det ärockså angeläget att ställa hårda miljökrav när förnybaraenergikällor nyttjas.Aktuella styrmedel är främst:ekonomiska, t.ex.koldioxidskatt, miljö- och energianpassad fastighetsskattadministrativa, t.ex. i form av prövning av energianvändningvid tillståndsprövning av energiintensiva verksamheter ochkrav på energiplaneringutveckla energinormer på flerområden än samt inarbeta energieffektivisering ibyggnormernabranschvisa frivilliga avtal om minskadelanvändning, t.ex. för större fastighetsägare ochdagligvaruhandelninformation och utbildning tillnyckelgrupper, som byggföretag och fastighetsskötare samttill allmänheten.Ekonomiska styrmedelSedan mitten av har det funnits en prispress påolja, men inte på el. Kärnkraften har lett till överproduktionav el och priserna har varit låga. Elanvändningen har ökatoch incitamenten att använda el mer effektivt har varitotillräckliga. har dock elpriserna gåttupp och flera effektiviseringsåtgärder är nuföretagsekonomiskt lönsamma. Trots det har dessa åtgärdervarit tröga att förverkliga.Ytterligare höjda elpriser skulle öka motivationen atteffektivisera elanvändningen. som de faktiskakostnaderna för kunden kan sänkas. En icke utnyttjad kWhär alltid billigast. Den är också ren och miljövänlig.Om tankarna att avreglera elmarknaden blir verklighet kanelpriset till att börja med komma att sjunka på grund avöverkapacitet av el. När försäljningen av el till utlandetkommer igång är det sannolikt att elpriset åter ökar ochkommer upp i nivåer med övriga . Även en tillfälligsvacka i elpriset kan komma att få negativa konsekvenser omdet inte paras med höjda skatter och/eller administrativastyrmedel för att effektivisera användningen av el. En starkberedskap för att sätta in effektiva styrmedel bör därförfinnas vid en avreglering av elmarknaden.Det är viktigt att elpriset speglar respektive energikällasmiljöproblem. Svavelskatten har medfört ökad användningav svavelfattiga oljor och koldioxidskatten på bränslen harmedfört ökad användning av biobränslen, framför allt i dekommunala fjärrvärmeverken. Före den borgerligaregeringens sänkning av koldioxidskatten ökadeintroduktionen av biobränslen i industrin.Ett verksamt sätt att öka introduktionen av biobränslen iindustrin är att koldioxidskatten höjs till samma nivå som förhushållen, med bibehållande av de nedsättningsregler som gäller för den mycket energikrävande industrin.Det bör också övervägas att belasta även bränslen förelproduktion med en koldioxidskatt för att styra mot mermiljövänlig produktion. Ett sådant förslag stöttes och blöttesunder den borgerliga regeringstiden. Det främsta argumentetmot förslaget var svårigheterna att kontrollera hur el somexporteras eller importeras framställts.Ett alternativ till koldioxidskatt på bränslen förelproduktion är att införa en allmän elskatt, som motsvararkoldioxidskatten på bränslen. Elskatten måste då tas ut på allelproduktion och ger därmed inte den direkta styrning somen ren koldioxidskatt medför. Styreffekten blir emellertidlägre elförbrukning och därmed kommer användningen avkol och olja för elproduktion att minska, eftersom man oftaanvänder dessa bränslen på marginalen.Det kan dock vara svårt att genomföra en höjning avelskatten. Protester kommer säkert att höras både frånhushåll och företag. För att ändå uppnå den styreffekt somen ökad kostnad för energi innebär föreslår vi att man precissom då det gäller kväveoxidavgiften återbetalar avgiften, idet här fallet lika med en skatterabatt, i förhållande tillförbrukningen av energi. Återbetalningen, ett slags eko-bonus, sker efter principen hur mycket energi som sparas.Dock bör man göra undantag för den mycket energikrävandeindustrin.Det är angeläget att under sitt arbetemed att undersöka effekterna av en avreglerad elmarknadallvarligt prövar möjligheten att införa en koldioxidskatt påbränslen för elproduktion alternativt en höjd energiskattkopplad till återföring av skatteintäkterna till brukarna.Danmark har infört en intressant modell förenergibeskattning, som svenska politiker borde titta närmarepå. De danska företagen kan välja mellan en lägre och enhögre skattesats för energi. För att få den lägre krävs attföretaget förbinder sig att genomföra åtgärder för att minskaenergianvändningen.Socialdemokraterna har tidigare föreslagit attkoldioxidutsläpp och energianvändning ska prövas vidtillståndsbehandlingen enligt miljöskyddslagen förenergiintensiv industri. En differentierad energiskatt enligtden danska modellen kan utgöra ett bättre alternativ. Det börprövas.I tas en avgift på /kWh el ut. Summan avsättstill en fond för energieffektivisering. På liknande sätt harman gjort i . En sådan avgift på el bör införas äveni . Om en avreglering av elmarknaden kommer tillstånd kan avgiften tas ut i form av en nätavgift. Avgiften skallavsättas i en fond och bekosta effektiviseringsåtgärder.I dag är ansvaret för myndigheternas insatser föromställningen av energisystemet splittrat. Eleffektiviseringoch introduktion av alternativa energikällor ligger ihuvudsak på , men även ochKonsumentverket har vissa uppgifter. Samordningen avarbetet borde bli bättre, eventuellt genom ensammanslagning av de olika enheterna. Det skulle enligt vårmening stärka kompetensen och effektiviteten stärkasjämfört med nuvarande ordning.KärnkraftenKärnkraftens fasta kostnader är delvis betalda och hartidigare mer eller mindre subventionerats via statskassan.Det är därför främst de rörliga kostnaderna som harbetydelse för lönsamheten. betalar inte kärnkraften sinafulla kostnader för miljö- och olycksriskerna. Det finns ingenanledning att fortsätta gynna kärnkraften, som vi beslutatavveckla. Kärnkraften bör beskattas hårdare för att spegladess miljöproblem och olycksrisker. Det skulle ge en sannarebild av kärnkraftens kostnader.Om en verkligt allvarlig olycka inträffar blir kostnadernaså höga att inget försäkringsbolag i världen kan klara enåterförsäkring gentemot tredje man. harolycksgarantin höjts från 1 miljard till 1,2 miljarder. Det ärbra men speglar ändå inte de kostnader som kan uppstå viden allvarlig olycka. Det bör övervägas om olycksgarantinbehöver höjas. För detta bör agera internationellt.Kärnkraftsreaktorernas ålder har visat sig ha en avgörandebetydelse för dess olycksrisker. En gammal reaktor ökardärför även samhällets risktagande. I det perspektivet är detrimligt att samhället tar ut en avgift på kärnkraftsel för dennarisk, som ökar ju äldre reaktorn blir. Hänsyn måste dock tastill om säkerhetshöjande reinvesteringar har genomförts. Dåblir avgiften lägre än vad reaktorns ålder motiverar. Avgiftenfonderas för att bidra till att täcka kostnaderna för eneventuell olycka. Det som återstår, när reaktorn tas ur drift --förhoppningsvis hela beloppet -- bör kunna användas för attunderlätta omställningen till annan energiproduktion.Fondens medel kan också användas för att kompenserareaktorägare om de mot all förmodan via domstolsutslagtilldöms skadestånd till följd av politiska beslut att stängakärnkraftsreaktorer.Energikommissionen bör ta fram förslag till en sådanavgift. Förslagsvis för reaktorer som är 10, 15 respektiveöver 20 år.Lagstiftning och andra administrativa styrmedelEn energipolitik på miljöns villkor kräver klara och tydligaregler liksom ett intensivt internationellt arbete. Förnärvarande råder stor osäkerhet om kärnkraftens vara ellerinte vara. Det finns visserligen ett riksdagsbeslut attkärnkraften skall vara avvecklad , men starkakrafter försöker nu ändra på detta. Denna osäkerhet är intebra för svenskt näringsliv. Ett av Energikommissionensuppdrag är att redovisa hur omställningen av energisystemetskall gå till och upprätta tidsplaner för omställningen. Det ärnödvändigt att arbetet fortskrider så att beslut om huromställningen konkret skall gå till kan fattas underinnevarande mandatperiod.Om en avreglering av elmarknaden verkligen kommer attgenomföras behöver ellagen omformas. Särskilt viktigt är attden utformas så att ett tydligt incitament tillenergieffektivisering behålls.Den utbytesregel som finns i kemikalielagstiftningen harvarit mycket positiv och fått internationell uppmärksamhet.Det finns goda skäl att pröva om inte en liknande regel börinföras i ellagen alternativt miljöskyddslagen. Det innebär attföretagen och lantbrukare får ett uttryckligt ansvar att vidbyte av utrustning, maskiner etc. införskaffa den förändamålet bästa samt mest energisnåla.Vi anser att ellagen också skall kompletteras med en regelom skyldighet för elleverantören att erbjuda den mestkostnadseffektiva lösningen för kunden. Särskilt gäller det desmå kunderna som saknar resurser för att själva göra ensådan analys.Miljöskyddslagstiftningen arbetas om för att såsmåningom samlas och bli en miljöbalk. I utredningsarbetetär det angeläget att uppmärksamma energi- ochklimatfrågorna och integrera dem i . Itillståndsgivningen för miljöfarlig verksamhet börexempelvis även gränsvärden för utsläpp av koldioxid samtkrav på planering av energianvändningen på ett miljömässigtbra sätt kunna krävas. bör i företagensmiljörapporter kunna kräva en miljömässigt braenergiplanering och redovisning av vilka åtgärder företagetämnar vidta för att långsiktigt minska energianvändningen.Normer, information och utbildningEn stor del av energianvändningen går till uppvärmning,ventilation och belysning. Vi anser därför att byggnormernaskall ses över så att fastigheterna blir mer energieffektiva.Energiaspekter bör läggas in även när det gäller användningav ROT-pengar och andra arbetsmarknadspolitiska medel förombyggnader, handikappanpassning etc.En idé som förts fram i debatten är att utformafastighetsskatten så att den bättre än gynnarenergieffektiva byggnader och miljövänligt material. Dennaidé borde utredas vidare. För konsumenten är dock ocksåangeläget att utarbeta normer för energideklaration av hus.NUTEK och har utvecklat ett system föratt märka energisnåla hushållsapparater kallad EloffStrömsnål. Denna typ av energimärkning är ett utmärkt sättatt tydliggöra energianvändningen för konsumenten.Energimärkning bör dock paras med energinormer förhögsta energiförbrukning för att få en snabbare utfasning avde mest elkrävande apparaterna.I första hand bör frivilliga energinormer eftersträvas förvitvaror och andra hushållsapparater, varmvattenberedare,datorer, ventilationsanläggningar och bilar. Enbart inomhushållssektorn är det möjligt att effektiviseraenergianvändningen med till år 2000.Om de frivilliga normerna inte får tillräckligt genomslag börlagstiftning övervägas.NUTEK:s olika projekt med teknikupphandling har varitbetydelsefulla för att ta fram ny energisnål teknik. Så harexempelvis kylskåp och fönster tagits fram som är merenergieffektiva än konventionella modeller. Effekten kan bliän större om teknikupphandlingen sker i samarbete medandra länder.Men efterfrågan på sådan modern energieffektivutrustning behöver öka. Åtminstone bör all upphandlinginom stat, landsting och kommun vara så energieffektiv sommöjligt. Krav på energieffektiv upphandling och hänsyn tillkostnaderna under hela livscykeln bör därför skrivas in i deolika upphandlingsförordningarna.Myndigheterna måste än mer aktivt verka för frivilligaöverenskommelser med olika intressenter. Det gällerexempelvis större fastighetsägare som bör binda sig för attminska sin elanvändning med ochomkring . Det är möjligt genom enenergieffektiv upphandling av energisnål belysningsarmatur,energisnåla och självstängande datorer m.m. Även vissaenergikrävande industrier bör förbinda sig att uppfyllafastställda energimål.Att se över och effektivisera energianvändningen bör varaen naturlig del i alla företags miljöarbete liksom ikommunernas och landstingens Agenda 21-arbete. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om koldioxidskatten,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kartläggning av olikaenergiskatters effekter för en uthållig miljöpolitik,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en samordning av myndigheternasinsatser för omställningen av energisystemet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om olycksgarantin vid enkärnkraftsolycka,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en avgift på kärnkraftsel för attbidra till täckande av kostnader i samband med en olycka,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler i ellagen för byte till denmest energisnåla resp. kostnadseffektiva lösningen i ellagen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöskyddslagen ochtillståndsgivning,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggnormer och ROT-bidrag,49. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energimärkning, energinormeroch upphandling inom stat, landsting och kommun,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om frivilliga överenskommelser medolika branscher.Stockholm den 25 januari 1995Berndt ()()()()()()1 Yrkandena 1, 2 och 5 hänvisade till SkU.2 Yrkande 4 hänvisat till LU.3 Yrkande 7 hänvisat till JoU.4 Yrkande 8 hänvisat till BoU.