mot · GI02Ub328 · 1995-01-25 00:00:00 — Natur- och miljökunskap i skolan Den allmänna debatten i jord- och skogsbruket, dessproduktionsformer, miljöpåverkan m.m. har präglats avokunskap och tyckande. Massmedia har i regel inte bidragittill en sakligare debatt. Det är viktigt att vi får till stånd endebatt baserad på kunskap och saklighet.Jord- och skogsbruk har under årtusenden varit en del i detekologiska kretsloppet. Växtnäringsämnena allt ifrån kolet iluftens koldioxid till kväve, fosfor och kalium m.fl. beskriveri naturen sina bestämda kretslopp liksom vatten.Kvävet, som framställs som den stora förstöraren, är juen av de viktigaste förutsättningarna för mänskligt liv vidsidan om vatten och luft.I vårt humida klimat har vi sedan årtusenden haft läckageav växtnäringsämnen till luft och vatten -- ett naturligtkretslopp i samarbete med andra organismer i vårtekologiska system såsom bakterier, svampar och olikamarkdjur, vattendjur och vattenväxter.Utbildningen i elementär naturkunskap måste förbättras igrundskolan och gymnasiet. Det måste ske en allmänförbättring av elementär naturkunskap hos inte bara våraskolungdomar och studerande på olika nivåer utan även hosalla dem som har att utreda och fatta beslut i frågor om jord-och skogsbruk, miljöärenden m.m.Ett bättre utnyttjande av all den biologiska kompetens, somfinns bl.a. inom våra lantbruksenheter och andra organ, somnu ägnar sig åt rent administrativa uppgifter, måste kommatill stånd. Även utbildningsmöjligheterna i TV och radio börkunna utnyttjas bättre. Då kan varje svensk snabbt ocheffektivt bli delaktig i de kunskaper som krävs för att rättkunna förstå skeendet i vår natur och på ett positivt sättkunna delta i miljödebatten.För drygt tio år sedan beslutade dåvarande västtyskaregeringen att miljöundervisning skulle in i såväl natur- somsamhällsvetenskapliga ämnen, lärarna skulle fortbildas ocheleverna bli miljömedvetna. Flera av staterna har i dagkommit långt i det arbetet.Varje stat har utformat miljöundervisningen på sitt sätt. Defem nya staterna, som tillkom vid den tyska återföreningen1989, arbetar om sitt utbildningssystem ochhar pilotprojekt för miljöundervisning, bl.a. i samarbetemellan före detta västtyska respektive östtyska stater. I denya läroplanerna, som alla staterna arbetar på, skallmiljöfrågorna in.Enligt EG:s femte miljöhandlingsprogram som gäller frånjanuari 1993, skall miljön integreras i undervisningen i . Målen är att öka medvetenheten ommiljöproblemen och hur de kan lösas och lägga grunden förvälinformerade och delaktiga medborgare som skall skyddamiljön och nyttja naturresurserna varsamt. För detta krävsbl.a. lärarfortbildning samt utveckling av läromedel ochhandledningar i miljöundervisning. Programmet skall in ialla skolplaner senast år 2000.Det är angeläget att den svenska skolan, på liknande sättsom nu sker i EG, söker integrera miljökunskap iutbildningen. För detta krävs bl.a. fortbildning av lärare samtutveckling av läromedel m.m. Vi får inte heller påmiljöområdet halka efter omvärldens utbildningsinsatser.Tyvärr kan konstateras att stora brister finns inom skolan vadgäller aktuell information om vilka framsteg som gjorts påmiljöområdet. Som exempel kan nämnas det meranaturvänliga skogsbruket, växtnäringsstyrning inomjordbruket m.m. Ofta har elever fått till ''livs'' en förlegadoch därför negativ information.Gjorda framsteg och nya satsningar måste alltidframhållas. Detta inte minst för att skapa en positiv ochhoppfull tro på möjligheterna till överlevnad och långsiktigbättre resursutnyttjande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning i naturkunskap,2. att hos regeringen begär förslag tillutbildningssatsningar som ligger i nivå med motsvarandeinom övriga EU.