mot · GI02So414 · 1995-01-25 00:00:00 — Förbättrat skydd för personer som anlitar psykologer Nuvarande lagstiftning som rör psykologersyrkesutövning, och som därmed ger skydd för personer somanlitar psykolog, avser i stort sett endast verksamheten inomhälso- och sjukvårdens område. Lagstiftningen rörandepsykologer och annan hälso- och sjukvårdspersonal i Sverigeär i huvudsak generellt utformad och gäller i tillämpligadelar för all hälso- och sjukvårdspersonal.De viktigaste lagarna är:Lag om behörighet att utöva yrke inom hälso- ochsjukvården m.m. (''Behörighetslagen'') SFS 1984:542.Enligt behörighetslagen 9 § gäller ett skydd för yrkestitelnpsykolog och psykoterapeut enligt följande:9 § I verksamhet på hälso- och sjukvårdens ellertandvårdens område får inte någon (-- -- --) ge sig ut för attvara psykolog eller psykoterapeut utan att ha legitimation föryrket eller, såvitt gäller psykologtiteln, utan att genomgåsådan praktisk tjänstgöring som psykolog som anges i 2 §.Om någon, som saknar behörighet enligt första stycket 3 attanvända titeln psykolog eller psykoterapeut, har förvärvat entitel som kan förväxlas med dessa, skall denna titel anges iverksamhet som avses i första stycket på ett sätt som tydligtskiljer den från psykolog- och psykoterapeuttitlarna.För vissa andra grupper inom hälso- och sjukvården gällerett starkare skydd för yrkesutövningen.Behörig att utöva yrke som barnmorska, läkare ochtandläkare är enligt behörighetslagen 6 § ''den som harlegitimation för yrket eller särskilt förordnats att utövayrket''. Endast den som har legitimation som läkare ellertandläkare får yrkesmässigt bedriva enskild verksamhet.Särskilda regler för psykologer finns i och allmänna råd om legitimation av psykologer(1986:43). föreskrifter ochallmänna råd innehåller bl.a. regler om grunder förpsykologlegitimation, PTP-tjänstgöring samt regler förlegitimation av psykologer med utländsk utbildning.En annan viktig lag som gäller psykologers yrkesutövninginom hälso- och sjukvården är ''Lag om åligganden förpersonalen inom hälso- och sjukvården''(''Åliggandelagen'') SFS 1994:953. Av Åliggandelagenframgår bl.a. att den som tillhör hälso- ochsjukvårdspersonalenskall arbeta i överensstämmelse medvetenskap och beprövad erfarenhet (2 §)skall själv bäraansvaret för hur han eller hon fullgör sina arbetsuppgifter(6 §)har tystnadsplikt i privat vårdverksamhet (8--11 §§)omfattas av tillsyn av (12--17 §§).Enligt lag om disciplinpåföljd m.m. på hälso- ochsjukvårdens område (1994:954) kan hälso- ochsjukvårdspersonalen ställas till ansvar inför Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd () vid försumlighet iyrkesutövningen.Andra viktiga lagar avseende psykologers yrkesutövninginom hälso- och sjukvården är Patientjournallagen, Hälso-och sjukvårdslagen (som bl.a. innehåller regler om samlatledningsansvar under chefsöverläkare resp. regler ompatientansvarig läkare) och Sekretesslagen.I övriga nordiska länder omfattas personer som anlitarpsykolog av ett mer omfattande skydd i lagstiftningen, delsgenom att också psykologverksamhet utanför hälso- ochsjukvården skyddas, dels genom att lagstiftningen i störreutsträckning än i skyddar psykologersarbetsuppgifter från att utföras av personer utan tillräckligutbildning.Psykologverksamheten i regleras genom ''Lov omgodkjenning m.v. av psykologer'', ''Psykologloven''omfattar all psykologverksamhet och innehåller regler omförutsättningen för godkännande som psykolog, möjlighettill skydd av vissa metoder och hjälpmedel m.m.,Psykologverksamheten i regleras i ''Lagen omyrkesutbildad personal inom hälso- och sjukvården''. Dennalagstiftning omfattar trots sitt namn även psykologersyrkesutövning utanför hälso- och sjukvården. Lagen innebären ensamrätt för psykolog (''legitimerad yrkesutbildadperson'') att utöva yrket och använda yrkesbeteckningen.Andra än legitimerade yrkesutbildade får inte utföra sådanauppgifter som hör till yrket i fråga eller användayrkesbeteckningen.I såväl som innebär lagstiftningen ettväsentligt större skydd för den enskilde klienten än vad falletär i Sverige.I gäller titelskydd: efter kandidatexamen fårvederbörande kalla sig psykolog och praktikauktoriserad psykolog.Motiv för en särskild ''psykologlag''Psykologer utövar yrket inom ett stort antal områdenvilka ej omfattas av någon lagstiftning som ger skydd för denenskilde, alternativt att den gällande lagstiftningen ärotillräcklig. Exempel på sådana områden är:ArbetsmarknadsverketSkolanFörskolanKriminalvårdenRättsväsendet (forensisk psykologi)KonsultområdetLSS-områdetSocialtjänstenFörsvaretUr klient- och samhällsintresset är det av stor betydelse attsåväl ''kvacksalveri'' som skadlig (oetisk) användning avpsykologisk kunskap motverkas inom dessa områden.Det kan konstateras att den nuvarande lagstiftningen iSverige sannolikt ger allmänheten, myndigheter och andraklienter det sämsta skyddet i mot oseriösyrkesutövning inom ''psykologområdet''. Detta förhållandeär särskilt anmärkningsvärt med hänsyn till den storabetydelse/inverkan psykologers yrkesutövning har på såvälindivid- som grupp- resp. organisationsnivå. uppträderpersoner med otillräcklig utbildning underyrkesbeteckningen psykolog resp. används psykologiskametoder av icke-psykologer inom ett stort antal områden,t.ex. skolan (s.k. ''lekarbete'' utfört av speciallärare),organisationskonsult/urvalsområdet (testanvändning),rättsväsendet (''vittnespsykologer''). Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär ett förslag tillpsykologlag enligt vad i motionen anförts om förbättratskydd för personer som anlitar psykologer.