ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02T338 · 1995-01-25 00:00:00 — är hårt drabbat av luftföroreningar. En stordel av dem kommer från andra länder, från tätavägnät och industriområden. Markförsurningen orsakas avs.k. surt regn, svavelutsläpp, som drabbar mark och vatten,men också vägtrafikens utsläpp av koldioxid är enförorenande faktor. Exempel på skadade skogar finner manöverallt i . Speciellt synlig är skogsdöden i västraSkåne och på Hallandsåsen.Det är viktigt att värna om de få något så när friskaskogsområden vi har. är folktätastelandskap -- skogen skall räcka till mångas rekreation.Närheten till det skogfattiga gör att många danskarockså utnyttjar skogsområdena i nordvästra somströvområden.Vägverket har planer på en ny sträckning av , somskall gå öster om . Det finns två förslag. I bådaskär vägen ett av kommunens finaste strövområden,, och i det förslag som är längst österut,går vägen nära , som också är en sjö med storanaturvärden. Man bör då också ha i åtanke planerna på denväg, som väster om skall gå söderut antingenöster eller väster om och som man menar skallfungera som en snabb förbindelse till en eventuellÖresundsbro. En ombyggnad av den befintliga väg E 4 skullespara naturområden som väl behövs i utan att bli ettdyrare alternativ, snarare tvärtom.Förutom ekonomiska beräkningar och jämförelser mellande båda vägarna borde en miljökonsekvensutredning görasoch en social konsekvensanalys. Miljöpåverkan,strövområdesförluster, attityder och åsikter hos dem somdrabbas av vägbyggena är viktig information när man utgårfrån flera alternativ. Kan man tänka sig att sälja sitt hus, somhindrar vägsträckningen, vill man bo närmare en större vägän man gör , accepterar man en bullervall vid tomtgränsen,är frågor som kan vara stora problem för den enskilde. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att miljökonsekvensutredningäven omfattande strövområdesaspekten görs på nuvarande E4 (förbifart ) och den nya planerade E 4,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förslagen jämförs ur socialkonsekvenssynpunkt.
mot · GI02T340 · 1995-01-25 00:00:00 — fastställde 1993 en tioårsplan förinfrastrukturen . Ett av målen var att byggaut nationellt vägnät av tillräckligt god standard. Ibudgetpropositionen föreslås nu med utgångspunkt i denstatsfinansiella situationen en neddragning av anslaget tillinfrastruktursatsningar . De besparingar somföreslås är avsedda att främst påverka omfattningen avnybyggnad och utbyggnad av vägar.Vägnätet i försörjer inte enbart lokala ochregionala behov. Det är en väsentlig förutsättning förtransporter från övriga mot kontinenten. Väg E 22är en de viktigaste lederna för vägtrafik till och från sydöstraSverige.I budgetpropositionen förordar regeringen attvägstandarden som tidigare fastställdes för E 22 omprövasoch att målet blir lägre än motorvägsstandard.Det är av stor vikt för transporterna från hela attSydsveriges vägnät är av god beskaffenhet. Särskilt medhänsyn till den kommande fasta förbindelsen mellan Malmöoch är det viktigt att bygga ut väg E 22 tillmotorvägsstandard på sträckan mellan ochKristianstad och därefter vidare till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att inom ramen för anvisade medelbygga ut väg E 22 till motorvägsstandard på inledningsvissträckan -- i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GI02T341 · 1995-01-25 00:00:00 — geografiska läge och roll som port tillEuropa ökar i betydelse. I möts transportströmmarnafrån övriga och från och slussas vidare.Merparten av godstransporterna till kontinenten går över deskånska hamnarna. Utöver detta kommer vår handel med desnabbt växande nya marknaderna i . blir denviktigaste kommunikationsregionen i där den storatransportmängden passerar. Det kräver bl.a. ett säkert och bravägnät.E 22 är en viktig pulsåder i sydöstra viaKarlskrona--till . E 22 kommer attväsentligt öka i betydelse . Då våren1994 fastställde de långsiktiga investeringsplanerna förvägnätets utbyggnad hade E 22 hög prioritetsgrad.Vi finner nu föreliggande förslag om enstandardförsämring av som mycket olyckligt medhänsyn till vägens stora betydelse för trafiken i hela södraSverige. Trafikintensiteten på är myckethög.Vägarna i är de mest olycksdrabbade. Därskadas 700 personer fler än i övriga landet. Det beror på etttätt vägnät med många korsningar och tät trafik.Satsningen på bör därför ha fortsatt hög prioritet ochutbyggnaden bör ske enligt tidigare planeringsbeslut.I budgetpropositionen framhålls att målstandarden påvissa delar av , E 20 och E 22 bör vara 13 m med rätt attavvika då det är uppenbart att en avvikelse skulle innebärabetydande samhällsekonomiska effektivitetsvinster. Enligtvår mening talar mycket för att motorväg bör byggas påsträckan --. Vi förutsätter att innan beslutom målstandard tas regeringen gör en noggrannsamhällsekonomisk bedömning av fördelarna med motorvägpå denna sträcka och därvid beaktar de synpunkter som försfram i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samhällsekonomiska bedömningar vidbeslut om målstandard på vägar.
mot · GI02T342 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt tidigare beslut skall E 4:ans nuvarande dragninggenom län förändras. Nuvarande E 4 har enligtvägverkets utredning en god standard utom delsträckornamellan Gnistarondellen och , samtmellan Röbokorsningen och Lövstalöt, dvs i och kringUppsala. Nuvarande dragning av är den genaste vägengenom . Däremot medför många stoppljus och lågtillåten hastighet i tätorten att en del trafikanter upplever attdet tar onödigt att resa, och för yrkestrafiken medförlånga restider ökade kostnader. Restiden kan förbättrasbetydligt om fler stoppljus byts ut mot planskilda korsningar.Dessutom innebär planskilda korsningar miljövinster i formav jämnare trafikrytm och därmed minskade avgasutsläpp.Det största problemet med nuvarande E 4 ärtrafiksäkerheten. Trafikolyckor är vanligast i tätorterna.Avsvängningsolyckor och olyckor i samband med korsandetrafik dominerar.Av trafiksäkerhetsskäl är det nödvändigt att i framtidenbygga om genom stad med planskildakorsningar. Trafiksäkerheten behöver förbättras.Vad som inte behövs är en ny motorväg. En ny motorväggenom låser ny mark för överskådlig framtid, marksom istället kan behövas för odling. Den skär stora sår ikulturmarker som aldrig kan återställas, bildar barriärermellan boende på landsbygden, medför bullerproblem itidigare tysta marker och stör djurliv och fritidsliv i tidigareostörda dungar, hagmarker och skogar. Men framförallt tärden på miljö och hälsa och bygger oss ändå mera fast igammaldags infrastruktur.Vid en sammanvägning mellan fördelar och nackdelaröverväger tydligt nackdelarna med en ny motorväg. Däremotkan det visa sig nödvändigt att bygga vissa delsträckor därtrafiksäkerhetsskäl och miljöskäl gör det omöjligt att vidtatillräckliga förbättringar på nuvarande vägsträckning.Framförallt av följande skäl vill vi avbryta allt arbete meden helt ny motorväg och istället förbättra nuvarande E 4.En ny motorväg ökar trafikarbetet och bygger fast oss igammaldags infrastruktur.En ny motorväg ökar utsläppenav växthusgaser och kväveoxider, eftersom vägens längdökar. Dessutom medför alltid nya leder mer trafik.Av trafiksäkerhetsskäl bör planskilda korsningar vidnuvarande E 4 prioriteras.En ny motorväg tar ny mark tillförfogande som aldrig kan återställas i ursprungligt skick.En ny motorväg kostar miljarder som behövs bättre på annathåll. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målstandard och dragning av E 4genom län,2. att hos regeringen begär att får iuppdrag att återkomma med förslag till vägförbättringar påE 4 genom län.
mot · GI02T343 · 1995-01-25 00:00:00 — För varje regions utveckling är goda kommunikationer avutomordentlig betydelse.Blekinge är ett av mest tätbefolkade områdenmed befolkning och näringsliv koncentrerade tillkustområdena och Olofströmsområdet.För närvarande saknas en förbindelse av godtagbarstandard mellan och . I området finns ettstarkt industribälte med särskild tyngdpunkt påtillverkningsindustrin. största industri, VolvoOlofströmsverken, saknar en tillfredsställande förbindelsetill verksamheten i Göteborg.I ett område inom västra , södra , norraSkåne och södra finns ett stort antal orter medbetydande näringsliv. Flertalet av företagen är export- ochimportinriktade och därmed beroende av godakommunikationer med omvärlden. En vägförbindelsegenom detta bälte skulle ha ett upptagningsområde med ettbetydande befolkningsunderlag. Nuvarande förbindelse frånBlekinge till är längre ännödvändigt.Den nya situationen på andra sidan ställer ocksåökade krav på kontakter i östlig riktning som innebär ett ökatbehov av att nå hamnarna i Blekinge.Den nuvarande vägförbindelsen med sin låga standard gerbegränsade trafikflöden. Tvärleden som knyter samman fleralän och tre Europavägar är av mycket stor betydelse förnäringslivet. Leden kommer att tillgodose behovet avnationella, regionala och lokala person- och godstransporter.Kompletteringen av detta regionala stråk till en fullödigtvärförbindelse är av så stor betydelse att Vägverketsutredningsarbete måste påskyndas och högprioriteras frånVägverkets sida. Kostnaden är dessutom av sådan art attfinansieringen endast kan inom ramen förriksvägplanens medel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av insatser för tvärledenBlekinge--.
mot · GI02T344 · 1995-01-25 00:00:00 — Utmärkande för är den låga standarden påvägnätet. Det gäller främst norra delen av länet och isynnerhet . De många landsbygdsvägarna, ofta medlåg bärighet, ger en särskild profil åt vägnätet i länet. När dett ex gäller bärigheten på broar i det statliga vägnätet har P-län sämre förutsättningar än något annat län. Men ocksåmånga av de större länsvägarna har en otillräcklig standardvad avser framkomlighet, trafiksäkerhet och bärighet.Också den viktigaste vägen i , , har eni stora delar för låg standard. T ex ligger utbyggnad av deviktiga förbifarterna vid , och Mellerudflera år framåt i tiden. Detta trots att är ettnationellt stråk med fundamental betydelse förförbindelserna mellan , Vänerområdetoch Bergslagen.I finns grusvägar inomstatsvägnätet. Det är av det statliga vägnätet ilänet. Många av vägarna har dessutom låg bärighet. Bristernai detta avseende är enligt beräkningar större än ilandet i genomsnitt. hör till de län som har desämsta landsbygdsvägarna.Bristerna är särskilt påtagliga i . Undertjällossningen måste av vägnätet i begränsasför tung trafik. , , ochMelleruds kommuner har en särskilt stor andel grusvägar.Exempel kan också hämtas från andra delar av valkretsen,t.ex. kommun.Detta förhållande drabbar många företag, främst inomskogsindustrin. Driftsstörningar förekommer vid mångaföretag, eftersom bl a råvarutransporterna har stora problem.För åkeriföretagen innebär den dåliga vägstandardenproblem genom att man inte kan ta fulla laster. Det innebärsämre lönsamhet och ökade kostnader för företagen iregionen. Till bilden hör även att många enskilda människorfår problem med sina dagliga resor.Ett av landets stora skogsföretag har analyseratframkomligheten för skogstransporter på vägnätet i delar avVästsverige. När det gäller tjällossningsrestriktioner liggerDalsland särklassigt högst. I totalt ärgenomsnitt utsatta för restriktioner under 35 dagar.I är halva vägnätet föremål för begränsningar.Situationen för vägnätet i är sammantagetdjupt otillfredsställande. Länets vägar får endast i ringa graddel av de resurser som satsas på infrastrukturen i landet. Enupprustning av det mindre vägnätet, samt av , är enav de allra viktigaste trafik- och regionalpolitiska insatserna ilänet. Till detta kommer att planeringsberedskapen är högoch att många objekt kan sättas igång snabbt, till nytta försysselsättning och näringsliv. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att andelen medel för upprustningav vägnätet i anpassas till behovet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att upprustningen av riksväg 45tidigareläggs.
mot · GI02T345 · 1995-01-25 00:00:00 — Frågan om bro över , mellan Kolhättan inomStenungsunds kommun och på Orustsidan, är detäldsta större broprojektet i . Trots att frågan varitaktuell , är den fortfarande inte åtgärdad. Trafiken gårnu som tidigare via färja.Folkpartiet i har på olika nivåer, inte minst iriksdagen, arbetat för att en fast förbindelseskall komma till stånd. Efter det att fastlandsdelen, somnärmast ligger inom kommun, fått E 6utbyggd till motorväg, skall enligt planerna en trafikplatsbyggas vid /Granvattnet, som knyter samman vägnätetnorrut/österut med en led ut mot /i ett läge därdet finns fast förbindelse över . Detta är i högstagrad på papperet.När man , med den ringa trafik som dåförelåg, såg in var man också klar över att detintilliggande samhället , förr eller senare, skullekomma att expandera och att trafiken inomGöteborgsområdet skulle öka.Dagens läge är, när det gäller fast förbindelse, att också entunnelvariant lanserats. I den frågan har jag t.v. ingenuppfattning. Däremot står det klart att närregionen, medStenungsund som centrum, har en mycket svår situation påtrafikområdet, där är underdimensionerad för attsvälja den trafik som går fram där. Trafikbelastningen påvissa delar av vägen är f.n. 12.000 fordon , på högbelastningstid under sommaren 20.000 fordon.Trots den utbyggnad som sker av väg 160, är Tjörnbroarnapå samma väg något av nålsöga, som och framdeleskommer att generera köer. En fast förbindelse Kolhättan--skulle varaktigt lösa trafikproblemen i regionen.I ett vidare perspektiv handlar det också om att utvecklanäringslivet på , tredje största ö. harförhållandevis många sysselsatta inom jordbruksnäringenoch inom båtbyggeri. Dåliga kommunikationer har bromsatutvecklingen, vilket lett till att många i arbetsför ålder söktsin utkomst på andra håll.Trots att åtstramning synes sätta prägel påkommunikationerna , vill jag ändåmarkera betydelsen av detta projekt. Det finns också skälerinra om att , i samband med arbetet på denfysiska riksplanen, tog ett beslut som satte en grön stämpelpå stora delar av , och som många menar harhämmat tillväxt och utbyggnad i landskapet. Men riksdagenlovade att skulle kompenseras för den ''grönahanden''. Av detta har bohuslänningarna inte sett mycket.Låt våra gröna öar, varav är en, få del av löftet, genomatt riksdag och regering satsar på fast förbindelse medantingen en bro eller tunnel mellan Kolhättan ochSvanesund. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en fast förbindelse mellan ochStenungsund.
mot · GI02T346 · 1995-01-25 00:00:00 — Statsbidrag till enskild väghållning I budgetpropositionen (prop. 1994/95:100) föreslårregeringen att det statliga bidraget till drift och byggande avenskilda vägar sänks och attförhandlingar upptas med omen överföring av medlen till kommunerna.Såväl halveringen av anslaget som ett eventuelltöverförande av anslaget till kommunerna kommer att fåbetydande ekonomiska konsekvenser. Om statsbidraget tillden enskilda väghållningen läggs in i det generella statligabidraget till kommunerna är risken stor att bidragen till deenskilda vägarna kommer att reduceras kraftigt eller på endel håll helt försvinna. Man kan utgå ifrån att flertaletkommuner inte kommer att ha råd att upprätthålla dennuvarande bidragsnivån. Det mesta tyder på att kommunernamåste fortsätta att prioritera de mjuka sektorerna som skola,daghem, åldringsvård m m.Det bidragsberättigade enskilda vägnätet är en del av dettotala vägnätet i landet. De enskilda vägarna har storbetydelse för jordbruk, skogsbruk, turism m m. Det är svårtatt se några samhällsekonomiska vinster med förslaget,snarare ökade kostnader. För sådana enskilda vägar därstatsbidraget faller bort har vägföreningen rätt att stängavägen för allmän trafik. Detta innebär ett hot motallmänhetens möjligheter att utnyttja allemansrätten.Vägverket utför ett omfattande arbete med rådgivning ochservice till enskilda väghållare. av det enskildavägnätet ägs och sköts av enskilda. För dessa är detkunskapsstöd de kan få från av stor betydelse.Inom kommunerna är kunskapen om enskild väghållning förnärvarande mycket begränsad. En överföring avbidragshanteringen skulle därför innebära att den välfungerande organisation som finns inom slåssönder och att en motsvarande kunskap måste byggas upp iflertalet av landets 288 kommuner.Sammanfattningsvis finns det mycket som talar för attbidraget till drift och byggande av enskilda vägar ävenfortsättningsvis bör vara specialdestinerat och administrerasav för att de enskilda vägarna även skabibehållas i ett tillfredsställande skick och vara öppna för allai samhället. Statsbidraget till drift och underhåll av enskildavägar bör ökas med (anslag A 5). Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statsbidrag till drift och underhåll avenskilda vägar.
mot · GI02T347 · 1995-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionen bilaga 7 föreslås en kraftig sänkningav statsbidraget till drift och byggande av enskilda vägar.Från detta anslag ges inte bara bidrag till byggande och driftav vägar utan också driftbidrag till enstaka färjeleder.Färjeleden mellan och är en sådan ledsom får 70%-igt statsbidrag till driftskostnaderna. Färjeledensom är sammanbinder det allmänna vägnätet påfastlandet med det allmänna vägnätet på . Idagtrafikeras leden med av ägda färjor.Statsbidrag utgår med ca 5.5 miljoner kr.Färjorna är avgiftsbelagda och som exempel kan nämnasatt en Visingsöbo betalar tur och retur för resa med bil.Passagerare i bil eller utan bil betalar . Bussar, lastbilar,varutransporter och gods till och från ön är ocksåavgiftsbelagda. Gästande besökare och turister betalar 36kr/person och för bil.Den nu föreslagna sänkningen av statsbidraget slårorimligt hårt mot denna färjeled. har man enogynnsam situation i förhållande till andra statliga färjeledersom är avgiftsfria och som ingår i det allmänna vägnätet.Smärtgränsen är redan nådd när det gäller biljettpriset bådeför öbor och turister, varför ytterligare taxehöjningar inte ärnågon framkomlig väg. Några inskränkningar i trafikutbudetär heller inte möjliga på grund av den omfattandearbetspendlingen och öns beroende av turismen.Det kan heller inte anses rimligt att staten övervältrar merav kostnaderna på för en färjeled somegentligen är en del av det allmänna vägnätet. Kommunenstår för en del av kostnaderna.Staten måste ta sitt ansvar för trafiken och även under detkommande /96 ge 70%-igt bidrag tilldriftskostnaderna.Regeringen har i propositionen anmält att man avser ta uppöverläggningar med omöverföring av medlen på anslaget till kommunerna. Inomramen för dessa överläggningar bör regeringen ta uppseparata förhandlingar med om enlångsiktig finansiering av färjeleden mellan ochVisingsö som kan gälla från och med . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att statsbidrag till färjeledenmellan och skall utgå avdriftskostnaderna under /96 och attfinansiering skall ske inom ramen för anvisade medel påanslaget A 5,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överläggningar med Jönköpingskommun om en långsiktig finansiering fr.o.m. budgetåret1997.
mot · GI02T348 · 1995-01-25 00:00:00 — Vägskyddsanordningar vid sjöar och vattendrag Skyddsanordningar vid sjöar och vattendrag utgörs oftastav vägräcken av tämligen likartad konstruktion. Dennakonstruktion har i flera fall vid olyckstillfällen visat sig varabehäftade med allvarliga brister.Under inträffade två allvarliga olyckorvid å i nordvästra . Först körde två unga flickorav vägen nära Strövelstorp och hamnade i ån. Senareinträffade en ännu allvarligare olycka på då en manoch hans 13-åriga dotter omkom genom drunkning i åsedan bilen kört av vägen, hamnat med vänster hjulpar påvägräcket och därefter voltat ner i ån.Polisen utredde i samband med den förstnämnda olyckangrundligt vad som egentligen inträffat vid åräcket. Slutsatsenblev att räcket kommit att fungera som en ''järnvägsräls''.Föraren kunde varken styra eller bromsa. Den polisinspektörsom svarade för utredningen kontaktade ochredogjorde för sina iakttagelser. Han framförde samtidigtförslag till förbättringar av vägräcket itrafiksäkerhetsfrämjande syfte. Förslaget innebär i korthetatt bilen på något sätt skall lämpas av räcket innan denkommit så långt att den hamnar i vattnet. Ett sätt attåstadkomma denna effekt är att förlänga skyddsräcket. Ettannat kan vara att göra en förhöjning i början av räcket ellerkomplettera med en deformation som gör att bilen aldrighinner fastna på ''rälsen''. Enligt uppgift har intevidtagit några åtgärder med anledning av olyckorna ellerframförda förslag. Besked har emellertid lämnats att densistnämnda olyckan skall utredas av verket.Efter kontakter med polis resp. sakkunniga på Vägverketbekräftas att nuvarande utformning av traditionellavägräcken inte utgör ett tillräckligt effektivt skydd mottrafikolyckor av ovan redovisat slag. Man medger samtidigtatt en ändrad konstruktion enligt föreslagen eller liknandemodell skulle vara en klart trafiksäkerhetsfrämjande åtgärdsom dessutom kan genomföras till rimliga kostnader.Mot ovanstående bakgrund föreslår vi att hosregeringen begär åtgärder i syfte att åstadkomma bättreskyddsanordningar vid vägavsnitt i anslutning till sjöar ochvattendrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av bättre skyddsanordningarvid vägavsnitt i anslutning till sjöar och vattendrag.
mot · GI02T401 · 1995-01-25 00:00:00 — I vårt land skadas och även dödas många människor ivägtrafiken. Detta visar att alla ansträngningar för attförbättra trafiksäkerheten är angelägna. En väsentlig del äratt vidtaga skadeförebyggande åtgärder. Här har bilbältetvarit av stor betydelse.Enligt gällande regler föreligger bilbältestvång för iprincip alla personbilar. Däremot innefattas inte s.k. E-traktorer och EPA-traktorer, alltså en form av ofta tvåsitsigpersonbil med begränsade hastighetsresurser. Huvudskäletför detta undantag från bältestvånget torde vara att dettafordon inte ska kunna framföras fortare än . Mendetta borde inte vara ett tillräckligt skäl med hänsyn tillskaderiskerna särskilt vid frontalkrock. En människa kanmedelst muskelkraft stå emot hastigheter /tim.Vid hastigheter är man således i detnärmaste oskyddad och löper stor risk att få svåra skador,kanske med invaliditet och även dödlig utgång.Sanningshalten i detta påstående framgick senast vid entrafikolycka i närheten av Kristianstadmed svåra personskador som följd.Mot denna bakgrund är det rimligt att utvidgabilbältestvånget även till såväl E-traktorer som EPA-traktorer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bältestvång till E-traktorer och EPA-traktorer.