mot · GI02Ub731 · 1995-01-25 00:00:00 — Svensk industri karakteriseras av att det finns ett antalmycket stora företag med väletablerade produkter men fåmedelstora och små företag och relativt få företag med heltnya produkter. Enstaka lysande undantag såsom Ericssonsmobiltelefonsystem, ABB:s X-2000 och nya produkter frånläkemedelsindustrin förmår inte ändra bilden i stort. Denrelativa forsknings- och utvecklingsintensiva (FoU-intensiva) produkten i svensk industri är sålunda lägre änOECD-genomsnittet och dessvärre också sjunkande.Eftersom FoU-intensiva industriprodukter i genomsnitt gerhögre lönsamhet och högre löner och flera nya jobb ärdet ett rimligt mål för näringspolitiken att främja sådanproduktion.För att kunna göra detta på ett långsiktigt effektivt sättbehövs forskning om de mekanismer som styr sådanutveckling. I avvaktan på tillförlitliga resultat från sådanforskning kan man emellertid utgående från kändaförhållanden göra ett par påståenden som med storsannolikhet är korrekta:1. Man bör inte ensidigt stödja forskning, särskilt intetillämpad, som är inriktad mot den etablerade storindustrin.För denna industri bör staten i första hand sörja för tillgångtill välutbildad arbetskraft på alla nivåer och för annaninfrastruktur samt att det statliga stödet i övrigt ej är sämreän det de utländska konkurrenterna åtnjuter.2. Man bör stödja utbildning, forskning och utvecklingmed potential att ge nya produkter och tjänster somman ser till att det finns riskkapital och regler som gynnarföretagsetablering kring lovande nya produkter.Tendensen vad det gäller forskningspolitiken är emellertidi dag en fokusering på den etablerade industrinsbehov. Åtminstone tre oberoende faktorer verkar i dennariktning:De strategiska stiftelsernas mål är att derasforskningsprojekt skall ge industriellt resultat inom fem samt det faktum att den etablerade industrin avnaturliga skäl är tungt representerad i deras styrelser.NUTEK:s ökade krav på industriell relevans iforskningsprojekten som läggs ut på högskolorna; i mångafall med krav på industriell medverkan.EU-programmenskrav på industrimedverkan.Detta är i sig självt mycket positivt; vi behöver stimulerakontakterna mellan högskoleforskningen och näringslivet.En påtaglig risk i dagens budgetläge är emellertid att detkommer att ske på bekostnad av stödet till fri, innovativinomvetenskapligt motiverad forskning. Med innovativforskning menas här nyskapande forskning som öppnar nyavisionära tillämpningsmöjligheter på lång sikt.Erfarenhetsmässigt är det sådan forskning som leder till denlångsiktiga förnyelsen av näringsliv och samhälle i stort. Entillräckligt bred och djup vetenskaplig forskning av dennakaraktär är även en nödvändig förutsättning för framtidatillämpad forskning och för möjligheterna att ge eninternationellt konkurrenskraftig högre utbildning. Det ärdärför viktigt att eventuella besparingar i det statligasystemet för forskningsfinansiering ej tillåts drabba den fria,innovativa, inomvetenskapligt motiverade forskningen.Eftersom nya medel beräknas tillföras forskningen genomde stragetiska stiftelserna kan det med hänsyn tillbudgetläget tyckas vara motiverat att sänka det statligaforskningsstödet i en omfattning motsvarande, säg, hälftenav de medel som tillförs via stiftelserna. Dock bör manminnas att en sådan indragning sannolikt är kontraproduktivpå sikt eftersom satsningar på utbildning och fri forskningjämte satsningar på hälsovård och sjukvård är bland desäkraste investeringar en nation kan göra.I den mån en sådan indragning ändå måste göras börsamtidigt konkreta åtgärder vidtas till försvar för den fria,innovativa, inomvetenskapligt motiverade forskningen.Följande tre åtgärder bör då tillgripas:1. Se till så att indragningarna i första hand drabbarsektorsorganen eftersom det är huvudsakligen här överlappetmed stiftelsernas ansvar och planerade verksamhetföreligger. Det är av yttersta vikt att en genomtänktsamordning över departementsgränserna görs.2. Erbjuda stiftelserna att överta finansieringsansvaret frånstatliga sektorsorgan, forskningsråd och fakulteter förprojekt som passar stiftelsernas målsättning. I en anda avömsesidig respekt, öppenhet och pragmatism borde dettavara möjligt.3. Ge de statliga sektorsorganen direktiv att även stödja fri,innovativ, inomvetenskapligt motiverad forskning elleröverför medel från dessa organ till forskningsråden.Mycket viktigt är att forskarsamhället efter denvåldsamma turbulens och delvis förvirring somkarakteriserat med det snaraste får arbetsrooch fasta spelregler som rörligheten mellan denakademiska miljön och näringslivet i övrigt aktivtstimuleras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att stimulera nyskapandeforskning.