ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02So249 · 1995-01-25 00:00:00 — Stöd till vissa funktionshindrade I 9 § lagen om stöd och service till vissa funktionshindraderedogörs för vilka krav som ställs för att man skall få särskiltstöd och särskild service. I moment 1 talas om rådgivningoch annat personligt stöd som ställer krav på särskildkunskap om problem och livsbetingelser för människor medstora varaktiga funktionshinder.Vad som avses är specialisthjälp, utöver de generellainsatser som funktionshindrade kan räkna med från detallmänna. För ändamålet har avsatts en summa på 200miljoner kronor under en fyraårsperiod.I praktiken har det emellertid visat sig vara svårt att angevad som avses med ''rådgivning och annat personligt stöd''.Det finns därför behov av att förtydliga innebörden av dessabegrepp. Ett alternativ för den som inte beviljats medel medåberopande av den citerade paragrafen är att överklagabeslutet och låta aktuell domstol avgöra frågan. Ett beslutkan i sådant fall ta flera år.Ett bättre alternativ är att förtydliga innehållet i paragrafen,vilket också medför en lika behandling av ansökningar överhela landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett förtydligande av lagenom stöd och service till vissa funktionshindrade.
mot · GI02So252 · 1995-01-25 00:00:00 — är på väg att bli ett kultiverat mat- och vinland.Under de senaste 15 åren har intresset för mat och vin ökatmycket snabbt. Det syns på bredden med hundratals nyavinprovningssällskap och också på elitnivå där svenskakockar, sommelierer och vinprovare vunnit prestigefylldapriser runt om i världen. Ett problem för många av dessatusentals vinintresserade som vill förkovra sig i vinkunskapär att det är mycket svårt att få tag på andra viner än de somfinns på systembolaget.Ett viktigt bidrag till att öka variationen av kvalitetsvineri är att tillåta vinauktioner.Utöver att öka möjligheterna att prova flera årgångar avsamma vin eller flera vingårdar från samma område gervinauktioner en ökad möjlighet för dödsbon ochkonkursförvaltare att omsätta vinsamlingar till kontantamedel.Auktionerna kan med andra ord också få en för statskassanpositiv effekt i att man genom auktionerna kan lösaproblemet med att värdera äldre viner. Detta har bidragit tillatt flera kända personer som gjort konkurs fått behålla sinadyrbara vinkällare p.g.a. att konkursförvaltaren inte kunnatvärdera samlingarna. Detsamma gäller fördelningen av arvvid dödsbon där lagen kräver att vinerna inte får säljastill annan än systembolaget till ett mycket lågt pris. Medauktionerna och vissa ändringar i lagen om handel meddrycker kan dessa problem med att sälja kvalitetsvin varalösta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att medge vinauktioner.
mot · GI02So253 · 1995-01-25 00:00:00 — Som ytterligare ett kompletterande förslag när det gälleromvårdnaden av de äldre föreslår vi att man, liksom det finnsföräldrakooperativ när det gäller barnomsorgen, skall kunnaha kooperativ där vuxna barn deltar i vården av gamlaföräldrar. Det kan naturligtvis också gälla andra släktingareller äldre vänner.Många vuxna barn kan inte och ska inte heller behöva tapå sig vården av sina gamla föräldrar. Det är ensamhällsfråga. Men det kan finnas en grupp vuxna som villoch kan satsa någon tid regelbundet för att ordna ettkooperativ och påverka vården av de gamla på ett personligtsätt.Vi anser att samma statsbidrag skall kunna utgå för dennavårdform som för ålderdomshem eller . Genom deegna arbetsinsatserna från de vuxna barnen (vänner ellersläktingar) kommer denna vårdform att bli billigare.Avsikten är att de anhöriga skall göra denna insats gratisoch även delta i vården av övriga gamla i denna form avgruppboende. Detta skall utformas av medlemmarna ikooperativet. I de fall där detta kan bli aktuellt planerasverksamheten i samarbete med kommunen. Denna vårdformskulle öka valfriheten ytterligare inom äldreomsorgen och geen närmare och meningsfull vardagskontakt mellangenerationerna.AnhörigvårdEn annan vårdform som vill stödja är rättentill betald vård av anhöriga. Den eller de äldre kan antingenbo i sitt eget hem eller i den vårdandes bostad. Den vårdandeskall erhålla ekonomisk kompensation i enlighet medmotsvarande anställning inom . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att ekonomisk ersättning bör gestill barnkooperativa föräldrahem enligt vad i motionenanförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid vård av anhörig ekonomiskkompensation motsvarande anställning inom hemtjänstenskall utges som ersättning för inkomstbortfallet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att behovet av anhörigvård prövasenligt samma principer som behovet av hemtjänst.
mot · GI02So254 · 1995-01-25 00:00:00 — Narkotikamissbruket är ett växande problem i många avländerna i Väst-, . Narkotikahandelnomsätter miljarder kronor som den sprider eländeoch misär omkring sig. Den organiseradenarkotikabrottsligheten, de stora pengarna och dendrogrelaterade utslagningen innebär sammantaget en storutmaning för de europeiska demokratierna.I är alla former av illegal hantering med narkotikakriminaliserade. har steg för steg skärptlagstiftningen som i sammanhanget viktigaaktörer, polisen, , tullen, ,kriminalvården m.fl. utvecklat sitt praktiska arbete mycketväl.Sverige har som land erfarenheter av flera olika sortersnarkotikapolitik. genomfördes försök meds.k. legalförskrivning av narkotika, lämnadesregelbundet åtalseftergift för ''narkotikainnehav för egetbruk'' som den stora på allvarövervägde att avrusta myndigheternas möjligheter tilltvångsomhändertaganden av bl.a. missbrukare. Våraerfarenheter är således gedigna av såväl den permissivapolitik som dominerar i flera av EU-länderna som denrestriktiva narkotikapolitik som dominerat i vårt land sedantidigt 80-tal.Inom EU pågår försök med gemensamma åtgärder motnarkotikahandel och s.k. pengatvätt. I EU-kommissionenshandlingsprogram för de kommande fyra åren uttalas storaförväntningar på både Europolisen och på det MonitoringCentre som etableras i skall bl.a. försöka sammanställaden omfattande forskning som bedrivs inomnarkotikaområdet. De utvärderingar som gjorts och görsbehöver också samlas och därmed göras tillgängliga förjämförande forskning. Centret skall också ta initiativ till EU-gemensam forskning i akt och mening att försöka hitta ett avalla vedertaget sätt att utvärdera och bedöma resultat avskilda länders narkotikapolicy.Sverige har, inte minst mot bakgrund av våra rika ochskiftande erfarenheter, en viktig uppgift i detta sammanhang.Vi har till exempel forskning som är unik i ochbehöver översättas och föras ut. Vi har många forskare ochexperter som har mycket att tillföra i EU-arbetet. Vi behöverdelta i gemensamma forskningsprojekt för att på så sättanvända de svenska erfarenheterna offensivt och utåtriktat.Sverige borde därför etablera ett smärredrogforskningsinstitut som skulle representera vårt land vidforskningsuppdrag, utvärderingar, gemensamma symposieroch konferenser. borde också hasom ett viktigt delmål att etablera kontakter och genomförautbildningsinsatser i de forna Sovjet-diktaturer, som förenarstapplande steg mot demokrati med en lössläpptnarkotikabrottslighet.De svenska erfarenheterna av en restriktiv helhetspolitikär enligt mina bedömningar mycket intressanta för ett flertalländer i och utanför EU-kretsen. Ett offensivt institut skullesåledes kunna göra nytta för andra länders medborgaresamtidigt som institutets arbete hjälper oss själva attbibehålla och utveckla vår restriktiva narkotikapolitik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett svenskt drogforskningsinstitut.
mot · GI02So255 · 1995-01-25 00:00:00 — Samverkan inom EU för stöd till människor med kommunikationshandikapp befinner sig i den absoluta fronten av utvecklingenav stöd och kunskap om kommunikationshandikapp. Ocksåi utvecklingen av hörselhjälpmedel och andra redskap för attminska effekterna av kommunikationshandikapp spelar vårtland en viktig roll i utveckling och produktion.Människor med kommunikationshandikapp är enförhållandevis liten grupp i varje land och behoven är därförstora att samverka för att utnyttja de landvinningar ny teknikoch ny kunskap kan tillföra dessa.I vårt land har en mycket stor del av resurserna för statligtstöd till människor med kommunikationshandikapp förlagtstill län. Här finns inte bara specialskolor fördöva/hörselskadade och synskadade utan också en avanceradaudiologisk klinik, största tolkcentral som ärknuten till samt produktion av läromedel fördöva/hörselskadade. finns en samverkanetablerad mellan de olika huvudmännen. En väl fungerandesamverkan finns även vad gäller hjälpmedel i övrigt.Högskolan i är tillsammans med iStockholm den högskola i landet med de flesta döva ochhörselskadade studenterna.För att samla och optimalt utveckla de mångfacetteradesatsningar inom området kommunikationshandikapp somgörs i länet har tillsammans med statliga ochkommunala myndigheter tagit initiativ till ensamverkansorganisation för frågor inom området.Genom särskilda anslag av deutvecklingsmedel som togs fram av i anslutningtill handikappreformen har samverkan och intressantautvecklingsprojekt kunnat utvecklas ytterligare.När nu vårt land tar steget in i den europeiska samverkanär det angeläget att vi inventerar inom vilka områden vi harsärskild kompetens som kan utgöra spjutspetsar i eneuropeisk samverkan. Inom handikappområdet, främst vadavser kommunikation, har vi tveklöst såväl kunskap somvilja till insatser som kan komma andra medlemmar till del.Det är därför angeläget att regeringen redan nu tar initiativtill att analysera förutsättningarna för att med sinunika kompetens inom området kommunikationshandikappkan komma att spela en viktig roll i ett europeisktutvecklingsarbete.En kraftfull och för stat och landsting/kommunergemensam satsning på utveckling av arbetet skulle kunnaleda till samverkan runt institutioner som ochBirgittaskolan. En tänkbar förlängning är kanske etteuropeiskt universitet för döva och hörselskadade. Parallelltmed de forskningsresurser som finns, bland annat på denaudiologiska kliniken på , skulle dettakunna leda till viktiga utvecklings- och välfärdsvinster fördöva och hörselskadade.Den tekniska utvecklingen inom området för hjälpmedeltill hörselskadade och andra med kommunikationshandikappkan även generera en ökad tillverkning inom fleraindustriella områden.En sådan satsning kan få viktig industriell betydelse såvälför vårt land som för . För att realisera ensådan tanke krävs en kraftfull satsning, såväl samverkans-som resursmässigt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samverkan inom EU för att utvecklametoder för stöd till människor medkommunikationshandikapp.
mot · GI02So258 · 1995-01-25 00:00:00 — Diskriminering av personer med funktionshinder För att människor med funktionsnedsättning ska kunnadeltaga i samhällslivet måste detta vara tillgängligt. Skamålet om full delaktighet nås krävs en lagstiftning motdiskriminering av personer med funktionshinder. Denenskilde ska kunna gå till domstol och få sin sak prövad omhon/han anser sig vara diskriminerad på grund av sinfunktionsnedsättning.Diskriminering är att på grund av funktionshindret bliutestängd från möjligheten att ta del av en verksamhet ellergenom att kunna ta sig till verksamheten t.ex. genomotillgängliga byggnader.En lagstiftning ska tvinga den som bedriver service ellerverksamhet som vänder sig till allmänheten att göra dennatillgänglig även för personer med funktionshinder. Om dettainte sker ska den ansvarige kunna dömas till att göranödvändiga förändringar. Följs inte domen ska böter kunnadömas ut i en sådan omfattning att det står i proportion tillverksamhetens omfattning och därmed graden avförsmummelse gentemot allmänheten.Exempel på sådan service som utgör problem ärautomatiska kösystem, bankomater och andra automatiskasystem för service av olika slag som blir allt vanligare. Detfinns teknik för att klara dessa problem och därmedgöra denna service tillgänglig för alla människor.Fördelen med lagstiftning är att man slipper detaljregleraolika områden. För noggranna regler kan ibland bli mer tillhinder än hjälp att finna den bästa lösningen. Det blirdessutom tydligt i lagstiftningen att alla människor skabehandlas lika. Det är en grundbult i vår demokrati och ocksåen rättighet att alla människor ska kunna deltaga isamhällslivet och göra sin röst hörd.Lagstiftningen skall också föreskriva tillämpning avansvars- och finansieringsprincipen, dvs. kostnaderna för attgöra en verksamhet tillgänglig skall läggas på hela denaktuella verksamheten. En princip som också förespråkas avHandikapputredningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lagstiftningen mot diskriminering avpersoner med funktionshinder.
mot · GI02So259 · 1995-01-25 00:00:00 — Regler för flyttning av barn Då en person önskar ta emot ett barn för adoption fordrasett medgivande från socialnämnden jml 25 §socialtjänstlagen.Det förekommer att familjer, som av olika skäl inte fårmedgivande att ta emot barn, ändå hämtar barn till sig.Barnets vårdnadshavare är sällan känd eller anträffbar.Socialnämnden har i sådana fall inte möjlighet att ingripaoch ta hand om barnet, om inte sådana förhållandenföreligger som avses i LVU, dvs. att det föreligger enpåtaglig risk för barnets hälsa och utveckling.Även om det är klart att barnets vistelse i familjen inte ärlämplig, saknas laglig grund för ett ingripande utöver LVU.Den enda som i det läget kan ta barnet från hemmet är denlegala vårdnadshavaren. Det förekommer att domstol trotsatt barnet kommer att växa upp i mindre goda förhållandenbeslutar om adoption med hänvisning till att barnet ändå ärhär och får det sämre om det återvänder till hemlandet.Utskottet har i samband med tidigare motioner omkringdetta dels konstaterat att det inte är aktuellt att utvidga LVU,dels noterat att det finns möjligheter att utdöma böter i defall en familj utan medgivande tar hit ett barn för adoption.Avsikten är inte att LVU skall utvidgas, utan att en särskildbestämmelse skall införas rörande barn som utanmedgivande finns i en familj som har för avsikt att adoptera.En sanktion i form av böter är inte heller tillräckligt och gerinte barnet det önskade skyddet.Socialnämnden bör få legala möjligheter att omedelbartflytta ett barn från ett sådant familjehem, så länge inte ensvensk adoption föreligger. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov av regler för flyttning av barn.
mot · GI02So260 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt lagen (1978:763) med vissa bestämmelser ommarknadsföring av alkoholdrycker får alkoholdrycker intemarknadsföras i kommersiell annons i periodisk skrift ellerannan jämförbar skrift. Uppfinningsrikedomen när det gälleratt kringgå lagstiftningen verkar tyvärr inte ha några gränser.Alkoholreklam förekommer bl.a. i annonser vars syfteegentligen är att göra reklam för restauranger,nöjesaktiviteter m.m. Alkoholreklamen smygs in och blir endel i den bild av aktiviteterna som arrangörerna vill förmedlatill läsarna.Enligt alkoholreklamlagen är det annonsörerna som äransvariga för annonserna. Tidningarna har i dettasammanhang inget ansvar. För att ytterligare motverka dennaförtäckta alkoholreklam borde övervägas om inte äventidningarna, som tar in annonserna, skulle kunna görasansvariga för annonsering som innehåller förtäcktalkoholreklam. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förändringar av lagen(1978:763) om alkoholreklam i syfte att motverka förtäcktalkoholreklam i annonser.
mot · GI02So261 · 1995-01-25 00:00:00 — Barnens situation har uppmärksammats i flera olikarapporter och utredningar . Rapporterna harhandlat om hur barns levnadsvillkor ser ut i ett land somförändras genom bl.a. omstrukturering, arbetslöshet,besparingar m.m.Barnens situation har också uppmärksammats genomBarnombudsmannens arbete och genom uppföljning avbarnkonventionen.Det finns också rapporter som uttrycker stor oro för barni riskzonen. Det är många och kraftiga signaler som visar påbarns och ungas utsatthet:Allt fler barn söker hjälp påbarnpsykiatriska mottagningarGrovt våld mellan barnökarDet rapporteras om allt fler unga missbrukareAntaletanmälda övergrepp på barn ökarDetta är några exempel på barns utsatthet som belyserbehovet av ökad och fördjupad kunskap om barnsförhållanden.En av bristerna är att det inte finns något klart uttalatbarnperspektiv i forskningen. Det finns lite av fältanknutenforskning och metodutveckling. Det finns inte heller någotcentralt, nationellt organ som samordnar och för utforskningsresultaten.Det finns uppenbara faror för dubbelarbete. Forskningenbedrivs också oftast i projektform, vilket motverkarlångsiktighet och kontinuitet.Det behövs således en samlad forskning om utsatta barn.Vänsterpartiet föreslår därför att regeringen tillsätter enkommission som skall komma med förslag om hur enlämplig organisation skall utformas. Den bör även övervägaom inte ett kompetens- och utvecklingscentrum bör inrättasför utsatta barn. I kommissionens uppgift kan även ingå attgöra en samlad redovisning av de nuvarandeforskningsresultaten och ange inriktningen för den framtidaforskningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en kommission som seröver forskningen och andra insatser för utsatta barn.
mot · GI02So262 · 1995-01-25 00:00:00 — Psykiatrisk vård vid institutionsplacering av missbrukare Missbrukare som vårdas vid institutioner bl.a. inom ramenför lider inte sällan av psykiskaproblem eller sjukdomar parallellt med sitt missbruk. Det äroftast svårt att veta vad som är primärt eller sekundärt vadgäller relationen mellan missbruket och sjukdomen. Dettainnebär att missbrukaren ifråga behöver vård och behandlingför såväl missbruket som den psykiska sjukdomen.Det har framkommit bl.a. från det kan vara svårt att få till stånd en adekvat behandlinginom psykiatrin för patienter som är intagna för vård påbehandlingshem. Inte sällan görs den bedömningen inomallmänpsykiatrin att den primära orsaken till patientensproblem är missbruket. Detta gör att patienten skickastillbaka för behandling vid institutionen och detta trots attpsykiater knuten till institutionen gör den bedömningen attvederbörande klient är i behov av mera kvalificerad vårdinom psykiatrin.Vi anser med anledning av ovanstående att dettaförhållande måste bli föremål för översyn och erforderligaåtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn vad gäller denpsykiatriska vården i anslutning till institutionsbehandling.
mot · GI02So263 · 1995-01-25 00:00:00 — Genom nya bestämmelser i står mottagande kommunför kringkostnader vid ungdomsplaceringar i andrakommuner. De berörda familjehemmen får en förhållandevishög ersättning för sitt arbete, men barnomsorg, skola etc. iden mottagande kommunen får ingen ersättning över huvudtaget för merkostnader.Dessa förhållanden bidrar i vissa fall till orimligt högakostnader för mottagande kommuner, inte minst försmåkommuner med dåligt utbyggd socialtjänst.Därför börmottagande kommun få tillfälle att yttra sigom bildande av nya familjevårdhemen vårdplan samt enbehandlingsplan upprättas i samarbete mellan de bäggekommunernaen kontinuerlig tillsyn av myndigheterna skallske för det familjevårdsplacerade barnets bästa Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ekonomisering och vårdplan förfamiljehemsplacerade ungdomar.
mot · GI02So265 · 1995-01-25 00:00:00 — Skydd för socialsekreterare m.m. Det finns situationer, kopplade till allmännaskyldigheter, som kan innebära faror för anställda inomsocialtjänsten, exempelvis socialsekreterare. I vissa fall kansituationer uppstå som utlöser olika slag av våldshandlingar.För att kunna utreda en familjesituation behöversocialsekreteraren ofta besöka sökandens hem. Kraven påkvalitet i utredningen är tydliga i lagstiftningen.Såväl i lagtext som i förarbeten framgår, att oavsettkaraktären av de behov en sökande har, skall dessa, så långtdet är möjligt, tillgodoses med stöd av frivilliga insatser.Detta har även domstolar i praxis slagit fast. I praktikenbetyder det att sökande kan tacka nej till deerbjudanden som lämnas. kan sökandens situationförvärras på ett sådant sätt att åtgärder måste genomförasmed speciallagstiftning och ske på tvångsgrund. Sådanasituationer är naturligtvis inte önskvärda, men deförekommer.Verkligheten har blivit allt kärvare. Socialarbetarna möterolika typer av drogmissbruk och människor med gravapsykiska störningar. sökande finns oftasamtidigt inom frivård, psykvård, polis och kronofogde. Oftaär ett hembesök en grundförutsättning för ett bra resultat. Detkrävs att socialarbetaren möter sökanden i dennes egenmiljö.Förutsättningarna för att få skydd är olika för skildayrkesgrupper. Läkare har i lagstiftningen fått möjlighet attanlita polis vid en undersökning. Detsamma gäller personalvid kronofogdemyndighet. När anställdamöter samma människor finns ingen sådan rättighet tillskydd.På många orter fungerar naturligtvis samarbetet mellanpolis och socialtjänst på ett bra sätt och ett eventuellt behovav skyddsåtgärder kan bli tillgodosett. Det är emellertid intesjälvklart att så sker. Någon laglig rätt att rekvirerapolisskydd finns inte.Mångårig erfarenhet har samlats hos socialarbetarna.Taktik och olika metoder att undvika konfrontationer harväxt fram. Personalen inom har möjlighet tillutbildning inom självskydd. De får lära sig att möta personeri olika typer av konfliktsituationer. En del förvaltningar harinrett kontoren med larmanordningar och låsarrangemangsom höjer säkerheten och ger personalen skydd. Arbetet kanordnas så att medarbetarna kan assistera varann vid behov.Den mest riskfyllda delen av arbete i dagligger i det arbete som sker på fältet, med hembesök ochdyligt. Det arbetet är emellertid nödvändigt för attåstadkomma ett gott resultat.Jag har svårt att se varför socialtjänstpersonal inte kan fåsamma möjlighet till personligt skydd i vissa situationer somläkare och kronofogdepersonal. Det förhållandet att dessayrkesgrupper ofta vänder sig till samma människor somsocialtjänsten motiverar väl att möjligheten till skydd börvara likvärdig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bättre skydd för befattningshavareinom .