ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Kr601 · 1995-01-25 00:00:00 — Turistnäringen är ett alltför ofta underskattat inslag isvenskt näringsliv. Det finns många och goda skäl att startaen målmedveten och genomgripande satsning på att utvecklaSverige som turistland både för vår egen och andra ländersbefolkning. För att turismen skall fungera och kunnautvecklas krävs bra produkter och god service. För dettasvarar i hög grad tusentals producenter, inte minstsmåföretagare inom service- och tjänstesektorn. Dettaskapar ekonomi och sysselsättning. Givetvis är det då viktigtatt turistnäringen får goda näringsvillkor så att den kan följaupp de krav som ställs, också när det gällerproduktutveckling m.m. Det är också angeläget att näringenfår jämförbara förutsättningar att utvecklas som motsvarandenäring i våra grannländer och länderna i EU. Näringens egenproduktuveckling skall givetvis näringen själv svara för meddet stöd och den hjälp som ges av staten till näringslivet, t.ex.stödet till småföretagare.För att skall kunna fungera som ''turistprodukt''krävs att inte bara turistnäringen fungerar väl. Turismensuppbyggnad och möjligheter att utvecklas beror också i höggrad på vår natur och dess tillgänglighet, vårt kulturarv ochden infrastruktur vi byggt upp och kommer att bygga ut. Enlevande landsbygd hör också till de basförutsättningar somen utveckling av turismen måste bygga på.Ansvaret för att dessa viktiga sektorer fungerar ochutvecklas faller i hög grad på olika samhällsorgan. Utanstatens, landstingens och kommunernas insatser på dessaområden skulle inte resandet i och till fungera. Närman talar om utveckling av som turistland är detdärför angeläget att också dessa frågor finns med iåtgärdsplaneringen.En strategi och målsättning för rese- och turistindustrin bördärför utarbetas gemensamt av staten och näringen. Dethandlar då om att formulera en aktiv turistpolitik ochdärigenom stärka rese- och turistindustrin på ett antalområden. Inte minst gäller det att utnyttja de stora resursersom redan finns.Staten bör vidare formulera en målsättning för turismensutveckling där det framgår hur stor sektorn skall kunna bliunder vad gäller omsättning ocharbetstillfällen. Det behöver också preciseras vad som skallvara en marknadsmässig del och vad som kan behöva stödjasgenom offentliga, framför allt statliga insatser.Även en långsiktig ekonomisk handlingsplan börpresenteras för att ge stadga åt de insatser som behövs inomrese- och turistindustrin.Det behövs också inom områden som utbildning,forskning och investeringar utarbetas en strategi som ärstödjande för turismens utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utarbetande av en strategi ochmålsättning för rese- och turistnäringen.
mot · GI02Kr602 · 1995-01-25 00:00:00 — Turismen är en bransch i tillväxt, som enligtorganisationen omsätter 90 miljarderkronor och omfattar 85 000 årsverken. Den har många deltids- ochsäsongsanställda, det totala antalet sysselsatta är därförbetydligt högre.Turismen ger stora intäkter till stat och kommun i skatteroch andra avgifter. Försäljningen ökar av t.ex. konfektion,livsmedel och bensin. Det ökar i sin tur intäkter ochsysselsättning inom andra branscher.Vi svenskar gjorde 1993 av med isamband med resor i vårt eget land -- av den totalaturismen i . Utländska besökare spenderade ca 20miljarder vid sina Sverigeresor.Turismen är en industri med ett utbud av varor och tjänstersom måste utvecklas, produceras och inte minstmarknadsföras. Producenterna finns runt om i landet, drygt8 000 företag sammanlagt. Alla verkar för att göraSverigeresan till en upplevelse av hög kvalitet, såväl försvenska som utländska besökare, vare sig de reser privat elleri tjänsten. Deras produkter gör det möjligt att resa, bo, ätaoch uppleva spännande äventyr, både på den svenskalandsbygden och i städerna.Nu förskjuts trenderna, från sol och bad till merupplevelseinriktat resande. Här står sig väl i deninternationella konkurrensen. Vi erbjuder en mångfald avupplevelser i fri, oförstörd och varierad natur. Svensk historiaoch kultur i storstad och på landsbygd är attraktivaupplevelser. Vårt land är tryggt att vistas i och fritt frånoroligheter. Det har dessutom blivit ett prisvärt resmål förmånga av våra utländska besökare.Men konkurrensen på den internationella arenan är hård.Bara i tävlar 80 nationella turistorganisationer omutlandsresenärernas gunst. Det är därför nödvändigt att vi iSverige har en stark organisation med turistnäringen ochsvenska staten som intressenter. Denna organisation har allaförutsättningar att på ett kraftfullt sätt göra svenskturistnäring synlig, både i och utomlands. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om marknadsföring av turismen.
mot · GI02Kr603 · 1995-01-25 00:00:00 — Turistnäringen har mycket stora möjligheter att ökasysselsättningen, ge ökade inkomster åt individer samt ökadeskatteinkomster och valutaintäkter åt Sverige.Turistnäringen i alla länder skiljer sig från traditionellindustri genom att det är så många parter som måstesamverka för att skapa attraktivare resemöjligheter ochgenom att inblandade parter i varierande grad tillgodogör sigeffekterna av en ökad turism. Detta kräver speciellalösningar för att turistnäringens stora potential sominkomstskapare i skall kunna tas till vara.Det krävs en samlad och för alla tillgänglig kunskap omturismens effekter och villkor för att alla berörda skall kunnaeffektivt samverka. När Turistråd lades nerförsvann det organ som tidigare ansvarade förkunskapsutveckling, kunskapsspridning, analys,strategiutformning, produktutveckling, samordning m.m.Styrelsen för Sverigebilden har endast delvis haft en sådanuppgift och föreslås nu avvecklas. Next Stop harendast till uppgift att marknadsföra i utlandet.Påsamma sätt som måste marknadsföras generellt sominvesteringsland, behövs en generell turistmarknadsföring iutlandet. Staten måste självfallet ta sitt ansvar förgenomförandet av detta. Det är avgörande för om Sverigeskall kunna ta till vara turismens ekonomiska potential förskatteintäkter och valutabalans. Till detta kommer att dekommersiella företagen själva måste finansieramarknadsföreningen av sina produkter.Erfarenheterna i visar att vi liksom andra länderbehöver ett nationellt turistråd, där alla de som måstesamverka på lämpligt sätt är delaktiga. Då mångadepartement berörs på den statliga sidan behövs även enpolitisk samordning.De kunskaper som finns om turism på olika håll i landetmåste samordnas, analyseras och spridas. På någrauniversitet och högskolor, särskilt vid Institutionen förturismvetenskap vid i , finns storakunskapsmängder att utgå ifrån. Kunskapen bör knytassamman och vara tillgänglig i . Den offentligasektorns och företagens kunskapsbehov kan då lösasrationellt. Den Europeiska unionens ambitioner att utvecklaturismen och informationsteknologins användning i dettasammanhang måste tas till vara. Ett opartiskt nationelltkunskaps- och analyscentrum skulle kunna utvecklas iÖstersund i nära samverkan med andra högskolor ochuniversitet, glesbygdsmyndigheten, Föreningen , , SCB och andrastatistikproducenter samt EU.För att ytterligare utveckla turistnäringen borde enprofessur i vardera nationalekonomi och företagsekonomimed inriktning på turism lokaliseras till Institutionen förturismvetenskap vid i skulle kunna ske av de medel som ibudgetpropositionen anvisats för professurer vid de mindreoch medelstora högskolorna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utveckling av turismen.
mot · GI02Kr606 · 1995-01-25 00:00:00 — som turistland för funktionshindrade Även om mycket återstår att göra, är ett avEuropas, och därmed världens, bäst handikappanpassadeländer. Hur funktionshindrad en människa är beror till störstadelen på anpassningen av samhället. Det innebär attfunktionshindrade har väsentligt bättre möjligheter att levaett fritt och självständigt liv i jämfört med andraländer. Detta är inte bara bra för de funktionshindrade utanär en stor tillgång för som nation.Turist- och resenäringen är en mycket expansiv ochlönsam bransch för . Tack vare utveckling avmarknadsföringen, ökat utbud och konkurrenskraftig valutasöker sig allt fler till som turister. Det som äravgörande för att lyckas med att locka fler turister till vårtfina land, är att vi förmår framhålla de speciella fördelarnamed med utgångspunkt från målgruppenspreferenser. Därför borde Styrelsen för Sverigebilden få ettsärskilt uppdrag från riksdag att ocksåmarknadsföra som ett enastående väl lämpat land förfunktionshindrade turister att besöka. Om en sådan satsningslår väl ut skapas också en naturlig arbetsmarknad förfunktionshindrade som generellt sätt har betydandesvårigheter på arbetsmarknaden.De extremt höga arbetslöshetstalen och de mångaförtidspensioneringarna talar sitt tydliga språk för behovet avsatsningar på denna grupp människor. Dessutom bör detunderlätta finansieringen av ytterligare insatser förhandikappanpassning som alltför ofta inte blir av på grundav kostnadsskäl. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ge Styrelsen för Sverigebilden iuppdrag att utveckla en strategi för att marknadsföra Sverigesom turistland för funktionshindrade.
mot · GI02Kr608 · 1995-01-25 00:00:00 — Turistindustrin är en av vårt lands största och viktigastenäringsgrenar. Den omsätter stora belopp och beredertiotusentals människor meningsfull sysselsättning.Även om det i första hand kommer an på turistnäringensegna organisationer och företag att marknadsföra sinatjänster behövs en från staten gentemot vår omvärldövergripande och stödjande aktiv turistpolitik. I många andraländer satsar staten relativt stora belopp på information ochmarknadsföring i omvärlden av landet som helhet och driveren i övrigt aktiv turistpolitik, helt enkelt därför att ettattraktivt turistland drar till sig nationalinkomster och skaparmeningsfull sysselsättning.Redan den svenska kronans relativt svagaställning kan förväntas öka såväl utlänningars som svenskarsintresse av att turista i de närmaste åren.Oberoende av kronkurser och konjunkturcykler finns detdock alltid ett värde i att marknadsföra Sverigeinternationellt som ett intressant turistland. Styrelsen förSverigebilden har den uppgiften. Ett litet meneffektivt kansli måste garanteras rimliga resurser för att medgott genomslag utomlands kunna ge en positiv och lockandebild av som ett bra och intressant turistland.Vårt land behöver en aktivare turistpolitik! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om värdet och behovet av en aktivareturistpolitik till gagn för vårt land och dessnationalinkomster.
mot · GI02Kr609 · 1995-01-25 00:00:00 — Genom det landsomfattande projektet på lantgård menockså projekten på landet och Svensk lantmat har ettstort antal lantbruksföretag, byalag och kulturföreningarblivit uppmärksammade på de möjligheter som finns attutveckla nya näringar och driva kulturaktiviteter även pålandsbygden. Verksamheterna har haft särskilt stor betydelseför kvinnorna och ungdomarna på landet.Betydande statliga medel har satsats av bl.a.Arbetsmarknadsdepartementet, ochlänsstyrelserna. Projekten har skapat stora förhoppningar.Jordbruksverket har beslutat avsluta projektet påLantgård. Den för framgång avgörande fasen, nämligen attföra ut produkterna på marknaden, har inte genomförts.Hittills har länsföreningar med statliga bidrag spritt trycktinformation i sina närområden. Det är helt otillräckligt föratt nå bestående framgångar. De stora och rättmätigaförhoppningar som projekten väckt hotar nu att grusas.Det behövs kostnadseffektiv och ändamålsenliginformationsinsamling och informationsspridning pånationell och internationell nivå om vad hela Sverigeslandsbygd har att erbjuda av aktiviteter, sevärdheter, logi pålantgård, mat och kultur på landet etc. Det kan endast skegenom att en nationell databas byggs upp. Den bör skapasoch àjourhållas av respektive länsförening som också har attansvara för kvalitetskontrollen av de produkter sommarknadsförs på detta sätt. Informationen skall varatillgänglig och beställning och logibokning skall kunna skeöver de stora kommersiella datanätverk som betjänarturismen. Samarbete i marknadsföring och iutvecklingsfrågor bör ske med systerorganisationer inomEU.Glesbygdsmyndigheten får i uppdrag att i samverkan medlänsorganisationerna genomföra projektet. Vidare att medelför IT-utveckling används till genomförandet av datoriseringav länsföreningar och den initiala uppbyggnaden av dennationella databasen. Av de medel som anvisas Next StopSweden för marknadsföring skall medel destineras tillmarknadsföringen av Bo på lantgård mm. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om landsbygdsturism i .
mot · GI02L202 · 1995-01-25 00:00:00 — Ett företag ansökte om registrering av ett aktiebolag hosPatent- och . Företaget registrerades medönskat namn. blev företaget stämt av enengelsk medborgare som ansåg att företaget inte skulle fådrivas med ett namn som liknade hans eget. Ärendetföranledde prövning, först i tingsrätten och sedan i hovrätten.Företaget förlorade målet.Händelsen har inneburit mycket extra arbete och högakostnader för företaget i fråga. Skadestånd har begärts frånföretagets sida. Skadeståndsanspråken har avvisats.Jag anser med anledning av det inträffade att reglerna vadgäller PRV:s verksamhet skall ses över. Det är orimligt attenskilda företag skall drabbas på sätt som angetts ovan.Säkerheten vid liknande registreringar måste förbättras ochrimliga ekonomiska ersättningar utgå till företag somdrabbas om liknande inträffar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om registrering av företagsnamn samtmöjlighet till ersättning.
mot · GI02L203 · 1995-01-25 00:00:00 — Det finns uppenbara skillnader mellan de regler somgäller för beräkning av skatteunderlag och de regler somgäller för redovisning enligt ''god revisionssed''. Detta lederi många fall till svårigheter för såväl företagare somskattemyndigheter. På båda sidor läggs ett omfattande arbeteoch stora kostnader ned på att få årsbokslut och deklarationatt stämma överens. Det naturliga borde vara att företagensbokslut utgör hela grunden för beräkning avskatteunderlaget.Ett exempel på denna diskrepans är reglerna föravskrivning på inventarier. ''God redovisningssed'', vilketsjälvklart skall iakttagas av alla företag, innebär bl.a. att dens.k. försiktighetsprincipen skall följas. En konsekvens avdetta är att tillgångar ej får tas upp till högre belopp än vadsom är det verkliga värdet. Vidare föreskrivs att enindividuell avskrivningsplan skall fastställas för varjeenskild inventarie. Om därtill en inventarie utrangeras iförtid, eller den efter en viss tids innehav bedöms ha ettväsentligt lägre värde än vad avskrivningsplanen anger, skalldetta avspeglas i årsredovisningen.Med nu gällande skatteregler skapas här enkonfliktsituation. Reglerna anger att inventariemassan skallbetraktas som en klumptillgång. Extra avskrivningar,beroende på nödvändiga utrangeringar av ej funktionellainventarier som på grund av den tekniska utvecklingen gjortdem mer eller mindre värdelösa, tillåts ej. Företaget kanalltså inte beakta detta faktum i sin deklaration.Som exempel på ovanstående kan nämnas ettutbildningsföretag som anskaffar datorer. För att kunnaerbjuda sina kunder en utbildning som är i samklang medutvecklingen måste detta företag erbjuda ettundervisningsmaterial av modernaste snitt. Med den snabbatekniska utveckling som gäller på detta område är några årgamla maskiner inte användbara utan närmast att betraktasom värdelösa. Skattemässigt måste de dock enligt gällanderegler ''finnas kvar'' under . Extra avskrivningar,vilka närmast borde vara självklara, godkänns inte avskattemyndigheterna. uppstår en konfliktgentemot företagets ägare och borgenärer därför att man iårsbokslutet redovisar ett substansvärde som inte är relevantmot det verkliga värdet på de aktulla inventarierna.Enligt vår mening är nuvarade regler otidsenliga och böranpassas till det verkliga förhållandet.Redovisningskommittén, som har att utreda framtidaredovisningsprinciper, bör ges ett tilläggsdirektiv om att seöver sambandet mellan avskrivning, redovisning ochbeskattning. Med hänvisnig till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utredning av reglerna för avskrivningav inventarier, redovisning och beskattning.
mot · GI02L204 · 1995-01-25 00:00:00 — Redovisning av anställningsvillkor för personer i ledande ställning Begreppet ''fallskärmsavtal'' diskuterades i förstagången . symboliserar begreppetotillbörliga förmåner som inte står i rimlig proportion tillgjorda insatser, ibland som ''belöning'' förmisslyckanden. Upptakten på debatten var några mycketgenerösa kontrakt för chefer i dåvarande börsbolagetIndependent Finans, vars krasch var en i raden avkredithaverier.Debatten och kritiken medförde att staten utfärdaderiktlinjer för anställningsvillkor för ledningen i statligt ägdakreditinstitut och vissa andra bolag inomFinansdepartementets område. Det innebär bl.a. preciseraderegler för lön, uppsägningstid, avgångsvederlag ochavräkning av avgångsvederlag. De ska också offentliggörasi årsberättelsen. riksdagsmotioner med krav pålagstiftning om redovisning av företagsledarnasanställningsvillkor (fallskärmar) har avvisats medhänvisning till pågående utredning. Redovisningskommitténföreslog emellertid inte lagstiftning. Inom näringslivet harvissa rekommendationer utfärdats, men de är självfallet intebindande.Det finns ett väl motiverat intresse hos ett företags olikaintressenter att känna till under vilka villkorföretagsledningen arbetar. Därför bör frågan om lagstiftningåter aktualiseras i syfte att införa bindande regler för allaföretags redovisning av chefernas totala anställningsvillkor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om redovisning iverksamhetsberättelserna av chefernas totalaanställningsvillkor.
mot · GI02L205 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringen har givit tilläggsdirektivtill aktiebolagskommittén att utforma regler om s.k.ansvarsgenombrott och därvid ta ställning till vilka olikaföreteelser som bör föranleda ansvarsgenombrott och även iövrigt söka precisera förutsättningar för attansvarsgenombrott skall komma ifråga.Frågan om ansvarsgenombrott gäller ett delvisupphävande av möjligheterna att i aktiebolags- ochföreningsform driva näringsverksamhet och därigenom att iförväg kunna bedöma de ekonomiska riskerna för ägarenspersonliga förmögenhet. Om ansvarsgenombrott införs ilagstiftningen kan man därför räkna med att människorkommer att betänka sig i än högre grad än vad redan gällerinnan de startar nya företag eller investerar i redan befintligaföretag. Risken är alltså stor att redan regeringens uppdragtill aktiebolagskommittén verkar hämmande påinvesteringsviljan. Att detta är olyckligt är alla ense om.Ansvarsgenombrott aktualiseras när gäldenärsbolagetsskulder överstiger tillgångarna. Gällande lagstiftninginnehåller åtskilliga regler som syftar till att förhindra attdenna situation inträffar. Reglerna är sanktionerade genomstraffbestämmelser och skadeståndsbestämmelser. De riktarsig mot gäldenärsbolagets företrädare och ej mot dess ägarei denna egenskap. Ägaren drabbas främst avåterbetalningsskyldighet enligt bestämmelserna om olovligvinstutdelning. Det är viktigt att detta system fungerar väl.Det ankommer på aktiebolagskommittén ochredovisningskommittén att lämna förslag till förbättringar iden mån så bedöms erforderligt. Lyckas detta minskar änmer behovet av regler om ansvarsgenombrott.Lyckas det inte aktualiseras insolvensutredningens förslagtill omgörande av konkurs- och ackordslagarna. Dettaförslag syftar till att undvika konkurs och främjarekonstruktion av gäldenärsföretag. Erfarenheten visar attrekonstruktion i åtskilliga fall är möjlig tack vare ägarnasberedvillighet att tillskjuta ytterligare medel eller att göraandra eftergifter. Bestämmelser om ansvarsgenombrott kankomma att försvåra önskvärda företagsrekonstruktionergenom att öppna möjligheter till säraktioner från enskildaborgenärer.Frågan om ansvarsgenombrott har således åtskilligaaspekter utöver dem som det ankommer påaktiebolagskommittén att beakta. Frågan har diskuteratslänge och utretts av betalningsansvarskommittén. Enligt vårmening bör ytterligare utredningsarbete inte läggas ned pådenna fråga annat än om det visar sig att den lagstiftning somaktiebolags- och redovisningskommitténs arbete i övrigtleder till är otillräckligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att medanledning av regeringens tilläggsdirektiv senast vidavlämnande av sitt utredningsarbete skall uttala sig i fråganom utredning om ansvarsgenombrott behövs.
mot · GI02L206 · 1995-01-25 00:00:00 — Samhället förändras genom den nyainformationsteknologin och internationaliseringen. Bådemänniskor och organisationer förändras ständigt i snabb taktoch inte minst har glesbygdens möjligheter att driva företagaccentuerats. Men företagsformerna har inte förändrats imotsvarande takt.De företagsformer som finns är sådana somblev till eller tidigare:Aktiebolaget har det mest utvecklade regelverket.Reglerna ger utrymme för snabbt och rationelltbeslutsfattande. Det krävs ett relativt stort aktiekapital för attstarta ett bolag. Aktieägarna har relativt stora möjligheter tillinsyn, kontroll och styrning av bolaget genom de direktivsom bolagsstämman upprättar.Ekonomisk förening är bäst lämpad för samverkan mellanett stort antal delägare. Det mest utmärkande för ekonomiskförening är att den som regel inte får vägra någon inträdesom medlem. Varje medlem har en röst. Det är en smidigorganisation och kan lätt anpassas till växande antalmedlemmar. I den ekonomiska föreningen finns ingenmotsvarighet till aktiebolagens strikta reglering av vad somska ske om stora förluster uppkommer.Ideel förening saknar lagstiftning. Det är krångligt att viastadgar fullständigt klargöra allt som behöver regleras. Åandra sidan är det en stor frihet för medlemmarna att formaregler för föreningen och dess verksamhet.Stiftelse som företagsform kännetecknas av att egendomavsatts för att stadigvarande tillgodose ett bestämt ändamål.Stiftelsen saknar ägare, som kan råda över stiftelsensförvaltning eller ändamål. Det innebär att den är svårare attstyra än ett bolag. Stiftaren har ett reellt inflytande påstiftelsen genom att utse styrelseledamöter och revisorer. Detkrävs särskilt tillstånd, s.k. permutation, för att ändrainnehåll eller upplösa en stiftelse.Med kännedom om de företagsformer som finns ochmed tanke på de möjligheter som glesbygden kan erbjuda förframtida företagsamhet är det kanske dags att hitta ännu enföretagsform som är anpassad till de nya förhållanden sområder. En företagsform som bygger på mindreföretagsenheter och på människor i samverkan i en levandelandsbygd. En ny företagsform mitt emellan aktiebolag ochenskild firma eller ekonomisk förening, anpassad tillbyautveckling kombinerat med den nyainformationsteknologin och dess möjligheter ur såväl socialsom marknadsanpassad synvinkel. En ny företagsform sominte entydigt bygger på vinstmaximering, som är lättare attbilda än aktiebolag och som har ett mindre antal delägare änt.ex. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att finna en ny företagsform, anpassad till detnya tjänste- och informationssamhällets villkor i glesbygd.