mot · GI02Bo12 · 1995-06-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:230 översiktsplanering enligt , m.m. Propositionen om översiktsplanering enligtplan- och bygglagen, m.m. innebär ett ökat krav påmiljöhänsyn i den fysiska planeringen och en önskan om attden skall ses som en integrerad del av en samlad miljöpolitik.Översiktsplanens roll förstärks och ett aktualitetskrav införs.Medborgarinflytandet ökar både inom ramen föröversiktsplaneringen och detaljplaneringen. Kravet påmiljökonsekvensbeskrivningar utvidgas och rivningsplanerinförs för att öka återvinningen. Bevarandemöjligheter avparker, grönområden och kulturmiljövärden stärks.Vänsterpartiet ser det som mycket positivt att man på dettasätt väljer att utveckla ett redan befintligt redskap ute ikommunerna, inte minst med tanke på det lokala Agenda 21-arbetet. Översiktsplanen är också ett juridiskt redskap, somexploateringsintressenterna har visat respekt för. Genom entydligare miljöinriktning i form av konkreta formuleringar ilagtext kan vi komma långt, men en delegering av ansvarkräver en kompetensutveckling och ekonomiskamedel för genomförande. Länsstyrelserna måste bidra medråd kring underlagsmaterial, arbetsmetoder,processutveckling, presentationstekniker m.m.Vissa formuleringar i lagtexten är luddiga och kan skrivasannorlunda. PBL inleds med en bestämmelse av allmänkaraktär, där ord används, som kan tolkas olika. Där användsuttrycket ''långsiktigt hållbar livsmiljö''. Det bör bytas utmot ''ekologiskt hållbart samhälle'', så råder inga tvivel omvad som avses. I PBL 2:2 används begreppet ''beaktande avnatur- och kulturvärden''. Istället bör ''med utgångspunkt inatur- och kulturvärden'' användas. I samma paragraf talasom goda miljöförhållanden, ord som också behöverförtydligas. Är det livsmiljöförhållanden ellernaturmiljöförhållanden? I PBL 4:1 talas det om miljö- ochriskfaktorer. Vad omfattar detta? Hela första meningen börskrivas om med följande lydelse: ''Översiktsplanen skallredovisa miljöförhållandena i kommunen, allmännaintressen enligt PBL 2 kap, samt konsekvenserna av storaförändringar i användningen av mark och vatten. ''Översiktsplanen i nu föreslagen tappning stärkermiljökraven och insynsmöjligheterna ochdemokratiaspekten för medborgarna. Dock är det flera lagarsom styr händelseförloppet. Lagen om tekniskaegenskapskrav för byggnadsverk, BVL, och förordningenom tekniska egenskapskrav, BVF, ligger utanför PBL, menstyr hur byggnationer utförs och även den yttremiljöpåverkan som kan bli följd därav. har imotioner under den allmänna motionstiden gett förslag påhur man skall ändra dessa lagar för att stärka miljökraven ochdet medborgerliga inflytandet. En översyn av dessa lagar börnaturligtvis göras som en följd av ändringarna i PBL.Tillgängligheten i samhället för personer medrörelsehinder och orienteringssvårigheter är, såsom det slåsfast i propositionen, en fråga av allmänt intresse.Funktionshindrades rätt att delta i samhällslivet på sammavillkor som andra har omfattats av de politiskapartierna i . I alltför stor utsträckning har dennainställning emellertid kommit att stanna vid viljeyttringar,och tveksamheten har varit och är stor när det gäller attomsätta den i praktisk handling. En ny paragraf i plan- ochbygglagen som lagstadgade om att enklaretillgänglighetsskapande åtgärder skulle vara genomfördaföre fanns med i remissen till lagrådet. Den har nuförsvunnit ur propositionen med motiveringen att deekonomiska konsekvenserna behöver utredas.Det finns lagstiftning ochtillämpningsanvisningar på byggområdet som ställer krav påtillgänglighet i ny bebyggelse. Dessutom har det kommit tilllagstiftning vad gäller tillgänglighet även vid omfattandereparationer och ombyggnader. Detta har dock tyvärr inte pånågot avgörande sätt påverkat tillgängligheten för personermed rörelsehinder och orienteringssvårigheter. I eninventering av en mellansvensk stad, på uppdrag avNeurologiskt , visade det sig att12 % av de offentliga lokalerna var tillgängliga ochytterligare skulle kunna göras tillgängliga med enklaåtgärder. Inget talar för att förhållandena skulle varaväsentligt annorlunda i andra tätorter i landet. Mycket avSverige är byggt och tillämpningen av de nyareglerna har varit bristfällig på grund av brist på kunskap ochmedvetenhet om problemen.Var och en kan lätt se att det finns brister i tillgängligheteni våra städer och tätorter. I vissa fall skulle dessa brister lättkunna åtgärdas, t.ex. genom nedfasning av trottoarkanter,men den sammanhängande tillgängligheten blir tyvärr inteuppfylld i och med detta.Situationen är densamma när det gäller butiker,restauranger, biografer, museer, områden för rekreation m.m.Rörelsehindrade tvingas i många situationer användaspeciallösningar i form av t.ex. bakvägar och speciellaanordningar. Inför framtida statliga bidragsinvesteringar böråtgärder för att förbättra tillgängligheten för rörelsehindradeprioriteras lika högt som t.ex. den beslutadesatsningen på allergisanering av sjuka hus. Nya kommunalaåtaganden som åläggs av staten skall naturligtvis finansierasmed statens hjälp.I en rad andra med jämförbara länder har man påallvar tagit itu med tillgänglighetsprincipen. , ,och har alla avancerade lagar omtillgänglighet och mot diskriminering av personer medfunktionshinder. Den mest omfattande lagstiftningengenomfördes av Bush-administrationen i när manantog Americans with disabilities act () . ADAvilar just på uppfattningen att människor medfunktionsnedsättningar skall ha samma medborgerligarättigheter, samma rätt att delta i samhällslivet som allaandra. Många intressegrupper som skulle drabbas avmerkostnader protesterade på olika sätt, men lagen infördesändå. Kortsiktiga ekonomiska intressen fick stå tillbaka tillförmån för de allmänna medborgarrättsliga intressena.Sverige bör kunna leva upp till samma målsättning.Sverige har iklätt sig ett alldeles speciellt ansvar för attbedriva en radikal politik på handikappområdet. Vi har varitdrivande i utformningen och antagandet av FN:sstandardregler vilkas huvudsakliga budskap är att det ärstatens skyldighet att se till att funktionshindrade uppnårsamma levnadsbetingelser som andra medborgare irespektive land.Om inte , som är ett förhållandevis rikt land, kanleva upp till detta krav, vilka andra länder skall då känna sigskyldiga att leva upp till ?Behovet av en tillgänglighetslagstiftning i äruppenbart och framgår med all tydlighet av argumenteringeni propositionen 1994/95:230. Det förslag som finns till nyparagraf, 21 a, i kapitel 17 i och somfinns i lagrådsremissen, är inte särskilt långtgående. Dentalar om ''enkelt avhjälpta hinder mot tillgängligheten ochanvändbarheten''. Genomförandet av detta är av allmäntintresse och ett rättighetskrav för personer med rörelsehinderoch orienteringssvårigheter.Boverket bör ge förslag på bidragsutformning och reglerför genomförandet av denna nya paragraf i plan- ochbygglagen och komma med förslag till regeringen.Boverket bör också ges i uppdrag att utreda hur merkomplicerade och kostnadskrävande tillgänglighetsåtgärderskall kunna vidtas och under vilken rimlig tidsperiod dettakan ske.När det gäller särskilda rivningsplaner vid anmälan omrivningslov, så är inte sällan den planerade rivningen en s.k.utrivning i samband med en ändring av byggnad. De börockså omfattas av kravet på rivningsplaner för att ta tillvaravärdefullt byggmaterial och väsentligt minska byggavfallet.Den typen av rivningar kommer att vara den mestförekommande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsstyrelsernas viktiga roll för attutveckla arbetet med översiktsplanerna i landets kommuner,2. att beslutar att 1 kap. 1§ PBL skall ges ändradlydelse enligt vad i motionen anförts,3. att beslutar att 2 kap. 2§ PBL skall ges ändradlydelse enligt vad i motionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i 2 kap. 2§ PBL förtydligauttrycket ''goda miljöförhållanden'',5. att beslutar att 4 kap. 1§ första meningen PBLskall ges följande lydelse: ''Översiktsplanen skall redovisamiljöförhållandena i kommunen, allmänna intressen enligtkap 2 kap. PBL samt konsekvenserna av stora förändringari användningen av mark och vatten'',6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att göra en översyn av lagen omtekniska egenskapskrav för byggnadsverk (BVL) ochförordningen om tekniska egenskapskrav (BVF) för att följaupp de förändringar som sker i PBL, när det gäller främstmiljökrav, utökad medborgerlig insyn ochpåverkansmöjlighet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i 17 kap. 21 a § PBL införa denföreslagna nya paragraf om att införa enklaretillgänglighetsåtgärder som fanns med iremissen till Lagrådet,8. att hos regeringen begär att ges iuppdrag att utforma bidragsregler för 17 kap. 21 a § PBL,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att får i uppdrag attutreda frågorna runt mer komplicerade ochkostnadskrävande åtgärder när det gäller tillgängligheten förrörelsehindrade och personer med orienteringssvårigheter,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rivningsplanernas omfattning attgälla även s.k. utrivningar vid ändring av byggnader.