mot · GI02Ub304 · 1995-01-25 00:00:00 — är på väg att lämna industrisamhället bakom sigoch gå in i ett mer utvecklat kunskapssamhälle. Kunskapkommer att spela en allt större roll som förändringskraft isamhället. Kunskapsmängden växer enormt. Samtidigtomsätts kunskaper i allt snabbare takt. Gamla kunskaperersätts med nya. Kunskap utvecklas som enproduktionsfaktor med större betydelse i förhållande tillmaskiner och annat realkapital. Fler människor sysselsätts ikunskapsyrken.Denna utveckling ställer oss inför nya demokratiska ochsociala utmaningar. som utvecklingen mot allt meromfattande och ny kunskap innebär stora möjligheter församhället, ställer det också nya krav. Det gäller demokratiskakrav, som innebär att de ökade mängderna kunskap ocksåmåste kunna överblickas och begripas. Det innebär socialakrav, som innebär att kunskapsutvecklingen måste bidra tillsocial välfärd. Om kunskap som ger makt förbehålls ett fåtal,skapas nya demokratiska klyftor. Om stora gruppermänniskor avskärmas från kunskap, som ger tillgång tillarbete och social välfärd, skapas nya sociala klyftor.Den stora utmaningen gäller alltså att låta vägen motkunskapssamhället också leda till en fördjupad demokratiskoch social utveckling. På så sätt kan alla medborgare görasdelaktiga i de nya möjligheter som skapas när Sverigeomformas till ett kunskapssamhälle. Vårt mål är ettdecentraliserat kunskapssamhälle, där alla, oavsett socialoch ekonomisk bakgrund, ges möjlighet att vara delaktiga ikunskapsutvecklingen och där utvecklingskraften tas tillvarai hela landet.Kunskapsutvecklingen och förändringstakten innebär attutbildningen får en central roll och ställer oss inför ettscenario där skolans roll som kunskapsförmedlare blir alltviktigare. Undervisning och kunskapsförmedling kan inteutgå från något som är fixt och färdigt. Denna utmaningutgör en av de viktigaste grunderna för den framtidautbildningen.Livslångt lärandeFör den enskilde människan blir utbildning ochfortbildning också allt viktigare.En god grundutbildning ger avstamp för livslångt lärande.Lärandet måste betraktas som en livslång process därgrundutbildning och universitet utgör startsträckan. Dettabetyder att den traditionella grundutbildningen, d.v.s.grundskola och gymnasieskola, ännu tydligare måste vara enplattform för fortsatt lärande. Mer av arbetet måste inriktaspå att eleverna tillägnar sig nödvändiga baskunskaper så välsom förmåga att lära på egen hand för att kunna delta ikompetensutveckling på alla nivåer.Livslångt lärande innebär att människor ska ha möjlighettill återkommande utbildning. I ett samhälle där kunskapomsätts i allt snabbare takt kommer möjligheten att få ta delav kompetenshöjande eller kompletterande utbildning attvara avgörande uppgifter för utbildningspolitiken.Grundutbildningen måste utveckla och frigöra denpersonliga kompetensen. Undervisningen måste utgå från debehov, önskemål och förutsättningar som eleverna har. Näreleverna stimuleras att använda sin egen kreativitet ochnyfikenhet, blir kunskapssökandet en process som i sigskapar mening. Utbildning måste i detta perspektiv merinriktas på kunskap att söka och integrera kunskap.Centerns utgångspunkterCenterns utbildningspolitik utgår från fyra begrepp,nämligen-- helhetssyn-- likvärdig utbildning-- decentralisering och-- valfrihet.HelhetssynVerksamheten i skolan skall alltid präglas av och utgå frånde behov eleverna har. Det kan ta sig olika uttryck och formermen är en förutsättning för att eleverna ska känna trygghetoch i sin egen takt utvecklas till fria, självständiga ochansvarstagande individer. Skolan skall genomindividualiserad undervisning möta varje elev utifrån dennesindividuella utvecklingsnivå, önskemål och behov.Verksamheten ska stimulera och uppmuntra en allsidigutveckling.För att lyckas med detta måste insikten, att handens ochhjärnans samspel är en förutsättning för utveckling, omsättasi handling. Därigenom ökar elevernas kunskapsinhämtande.Det är genom en kombination av handens och hjärnansarbete, av teori och praktik, av skapande och inlärning, somvi fullt ut tar vara på elevernas förmågor.Likvärdig utbildningLikvärdig utbildning innebär att alla skall ha samma rätttill god utbildning som ger förutsättningar för livslångtlärande, oavsett var man bor och oavsett social ochekonomisk bakgrund. Barn som är födda i och barnsom kommer hit som invandrare skall ges likvärdigamöjligheter till utbildning. Elever med handikapp eller medbehov av extra resurser måste garanteras att få sina behovtillgodosedda.Likvärdig utbildning innebär däremot inte likformigutbildning. Tvärtom kan mångfald och olikhet iundervisningsformer och utbildningsutbud innebära störrelikvärdighet, eftersom möjligheterna blir större att anpassautbildningen till olika förutsättningar och behov.DecentraliseringDecentralisering innebär att beslut och ansvar så långt sommöjligt skall föras över från central till lokal nivå. Detta fårinte innebära att beslut och ansvar stannar på nivåutan skall alltid ligga så nära verksamheten som möjligt --på den enskilda skolenheten, i arbetsenheten och ute iklassrummet. Decentraliseringen inom skolväsendet skaleda till en anpassning av utbildningen till lokalaförutsättningar och behov och långtgående lokalbeslutanderätt.Decentralisering innebär föräldramedverkan ochelevinflytande. Föräldrar skall ha reella möjligheter att varamed och besluta om skolans ekonomi, organisation ochverksamhet. skall arbetssätt ocharbetsformer utvecklas så att eleverna, i takt med derasstigande ålder och mognad, får ett ökat inflytande och ansvaröver sin egen undervisning.ValfrihetI skollagen finns inskrivet rätten att välja skola. Rätten attvälja skola måste inbegripa rätten att välja skola med annanpedagogisk inriktning än den kommunala. Stat och kommunskall svara för att alla elever bereds möjlighet till enkvalitativt god utbildning. Detta innebär inte ettutbildningsväsende med en huvudman.Centern har medverkat till att skapa förnyelse, mångfaldoch valfrihet inom skolan. Riksdagsbeslutet som ladefast principerna om ersättning till de fristående skolornaföljer partimotion om statsbidrag till skolan. Dessaregler måste utvecklas så som senare beskrivs i motionen.SkolstartVåren 1991 beslöt efter en proposition av dendåvarande socialdemokratiska regeringen att införa flexibelskolstart. Innebörden av detta beslut är att 6-åringar kan fåbörja skolan om föräldrarna så önskar och kommunenlämnar sitt medgivande. om sexår får kommunerna bestämma i vad mån 6-åringar skall tasin. Fr.o.m. är kommunen skyldig att ta emot alla6-åringar som vill börja skolan. Förslaget lanserades av densocialdemokratiska regeringen som en besparingsåtgärd.Centern reserverade sig mot beslutet då vi inte fann förslagettillräckligt genomarbetat och att det ej heller tog hänsyn tillbarnens behov.Barnens behovCentern anser att flexibel skolstart bör utgå från vad somär lämpligt för barnen och deras utveckling. Det är därförangeläget att påskynda en fortsatt utveckling av samverkanmellan barnomsorg, förskola och skola.Samarbete och samordning mellan förskola ochgrundskola tillför bredare kompetens. Detta medför störrebredd och mer varierad inriktning av verksamheten därförskolans mer utvecklingspsykologiska syn och lågstadietsmer inlärningsteoretiska syn tas till vara.Genom att integrera förskolans 6-årsgrupp i grundskolanges möjligheter att utveckla samarbetet mellan skola ochförskola. Förskolans arbetssätt komma till deloch kan möta eleverna . Estetiskaoch rörelseinriktade aktiviteter varvat med läsförberedandemoment ger barnen en stimulerande helhet. Dessutom geshär utrymme för barns naturliga behov av lek och rörelse.Övergången mellan förskolans och arbetssättsker successivt.Åldersblandad undervisning i en sammanhållengrundskolaI en åldersblandad och sammanhållen grundskola är detnaturligt att organisera undervisningen utifrån olika grupper.Eleverna kan deltaga i olika grupper beroende på vilka behoveller önskemål de har. Med denna modell öppnasmöjligheten att ta olika på sig för olika moment.Eleven behöver inte i alla moment följa sina jämngamlakamrater utan kan då det är motiverat delta i undervisningeller aktiviteter bland äldre eller yngre kamrater. På så visges en flexibel skolgång som inte är låst vid årskurs- ochåldersbunden undervisning.Vad gäller senare del faller det sig naturligtatt även denna organiseras efter ett mer individualiserat ochflexibelt arbetssätt. Även här måste finnas utrymme föranpassningar och former som bäst svarar mot elevernasindividuella behov och önskemål.Vår målsättning är en sammanhållen grundskola därbarnen börjar i förskoleinriktad verksamhet vid åldermen med flexibel skolgång utan stadieindelning som ärtioårig.GenomförandeDet krävs en övergångsperiod som ger kommunerna rimligtid att planera och förbereda för en obligatorisk tioårig skolamed skolstart vid 6 år.De ekonomiska effekterna av våra förslag är svåra attberäkna. Mycket tyder på att en integrerad förskola--grundskola samt tioårig grundskola inte ärkostnadsgenererande. En integrerad förskola--grundskolamed gemensam organisation innebär bättrekostnadseffektivitet. Genom bättre resursutnyttjande avpersonal och lokaler kan kostsamma ''dubbleringar''undvikas, t.ex. dubbla uppsättningar av material som mångagånger är detsamma för både förskola och grundskola.Dessa antaganden styrks även av den , , Förskola, Barnskola, som redovisarkostnader respektive effekter av en förändrad skolstartsålder.Kunskapen i centrumSkolan lägger grunden för kontinuerligkunskapsutveckling. Vi kan aldrig tolerera en annanambition än att alla elever skall garanteras resurser så att degår ur skolan med goda baskunskaper. I läroplanen angesskolans ansvar för att ingen elev lämnar skolan utan att hafått grundläggande kunskaper och färdigheter i alla ämnen.Genom nationella prov finns möjlighet att utvärdera hurmånga som når dessa mål. Självklart måste tid och resurseravsättas så att eleverna kan nå de fastställda målen.Utbildningen måste ge eleverna färdigheter ochförutsättningar att se samband och dra slutsatser.Ämnesövergripande och tematisk undervisning är naturligainslag i en skola som prioriterar förståelse och helhetssyn.En skola som ser till vad som är bäst för eleverna grundaspå en helhetssyn där eleverna ges utrymme att varva sinateoretiska studier med praktiska inslag, inte minst för attomsätta sina kunskaper i praktisk handling. En allt förteoretisk skola riskerar att motverka sina syften att geeleverna goda och bestående kunskaper.Behov av uppföljning och utvärderingDen tid som i timplanen avsatts för samhälls- ochnaturorienterande ämnen skall vara ''blocktid''. Om tiden förvarje ämne särredovisas i timplanen försvåras elleromintetgörs ämnesintegrerad undervisning. I varje kursplananges de mål som eleven skall uppnå vid slutet av det femterespektive nionde året. Hur tiden fördelas blir upp till lokalabeslut.Centern har arbetat för att stärka depraktiska och estetiska ämnena. Tack vare riksdagsmotionerfrån bl.a. blev dessa ämnen kvar som obligatoriskaämnen. Timutfallet för de praktiska och estetiska ämnenakommer att kunna ökas beroende på skolans profilering ochelevens val.Det är angeläget att detta följs upp av -- delsvad gäller måluppfyllelse, dels vad gäller det faktiskatimutfallet för vart och ett av dessa ämnen, samt hur tidenfördelas över hela tid.Kommunerna har tagit över ansvaret för särskolan. Påvissa håll har det skett en dramatisk ökning av antalet eleverinom särskolan. Denna stora ökning förefaller märklig. Detkan ifrågasättas om det alltid är utifrån elevens behov ellerelevens bästa som en överflyttning sker. anser attreformen bör utvärderas.Mobilisera föräldrars och elevers medverkan i skolanI när människor vill ta mer ansvar, vill få störremöjlighet att välja och bestämma mer själva, måste dettaockså gälla skolan. Det är rimligtvis så att det är föräldrartillsammans med sina barn som bäst känner vilka önskemålman har och vilka behov man önskar få tillgodosedda.Föräldrar har både ansvaret, kunskapen och viljan att hjälpatill att skapa en bra skolmiljö.Demokratin i skolan måste stärkas. Samspelet mellanföräldrar och skola är en viktig trygghetsfaktor för elevernaoch bidrar till en gemensam trivsel där alla känner sigdelaktiga. Flera undersökningar visar att detta leder till bättrestudieresultat.Såsom påpekas i lokaldemokratiutredningen harmedborgare stor tilltro till skolornas förmåga att ge kunskapoch färdigheter. Däremot anser majoriteten av föräldrar() att de har små möjligheter att påverka skolan ochskolmiljön. Denna känsla av maktlöshet kan bottna i attnuvarande samrådsorgan endast är rådgivande och intebeslutande.Centern anser att föräldrainflytandet är allt föropreciserat och vill gå betydligt längre. Detta är till gagn förskolan och vitaliserande för demokratin.Föräldrarnas engagemang är nödvändigt för en braskolmiljö. Det har också stor betydelse för att minskatendenserna till våld och mobbing i skolan. Föräldrar villengagera sig och kan tänka sig att sitta med i styrelser vidskolor och daghem. Detta visar en opinionsundersökninggjord av SKOP på uppdrag av tidningen vill genomföra en decentraliseringsreform somger nya möjligheter för föräldra- och elevinflytande påskolan. Vi anser att kommunerna ska ha en lagstadgadskyldighet att delegera vissa beslut till skolstyrelser sominrättas vid varje skola, där föräldrar och elever har majoritet.Sådana skolstyrelser skall ha ansvar och beslutanderätt överskolans budget, organisation, principer för verksamheten,läromedel, ordningsregler etc. Rektor bör vara verkställandetjänsteman åt skolans styrelse.Centern anser att det bör fastställas i lag vilka beslutkommunerna ska delegera till sådana skolstyrelser som härbeskrivits. Därutöver ska självfallet kommunerna lokaltkunna besluta om längre gående delegation. Man ska ocksålokalt besluta hur verksamheten ska organiseras.I finns goda exempel på hur brukarinflytandekan organiseras. Dessa kan tjäna som inspiration för deförändringar som bör genomföras i . Där regleras ilag att alla kommunala skolor skall ha skolstyrelser därföräldrarepresentanterna utgör majoriteten och är de endasom automatiskt har rösträtt. Syftet är att främjamöjligheterna till ekonomisk och pedagogisksjälvförvaltning. Dessa skolstyrelser har dels rådgivandefunktioner och dels en självständig beslutanderättbeträffande t.ex. disposition av skolans budget, godkännandeav läromedel, fastställande av ordningsregler, principer förverksamheten, arbetsfördelning etc.I finns krav på att elever skall ha rätttill inflytande över sin undervisning. Genom att i lagprecisera elevers rätt till inflytande kommer vi även attuppfylla FN:s barnkonvention.Centern anser att nu klart bör uttala att föräldrarskall garanteras inflytande och ansvar över verksamheten.Regeringen bör återkomma med förslag till omdetta, vilket bör ges regeringen till känna. Regeringen böråterkomma med lagförslag i enlighet med vad som ovanangetts.ValfrihetValfrihet inom utbildningsområdet ska inte enbart innebäraatt elever och föräldrar ges möjlighet att välja mellan olikakommunala skolor. Om valfriheten skall ha substans, måsteden inbegripa rätten att välja skola med annan huvudman.Det kan t.ex. röra sig om att föräldrar tar över och driver denskola som ligger i närområdet och som riskerar att läggasned, välja en skola som driver en pedagogik som man trorpassar bäst för ens barn eller rätten att välja en skola däreleverna kan utveckla sin kulturella identitet, bakgrund ochspråk. Alla skall ha samma möjlighet att välja skola. Dettafår inte göras avhängigt tjockleken på förälderns plånbok.Genom beslut med anledning av propositionom valfrihet och fristående skolor (prop. 1991/92:95, bet.1991/92:UbU22) reglerades villkoren för statliga ochkommunala bidrag till fristående skolor. Från dengenomsnittliga kommunala elevkostnaden medgavs ettavdrag på . Vissa justeringar har gjorts, bl.a. attinnevarande budgetår skall vara beräkningsgrund. Principenom kommunala bidrag till fristående skolor är viktig attbibehålla.Centern medverkade till den här reformen eftersom vi villestärka möjligheten att välja skola och göra valfriheten möjligför alla. Det viktiga är den sociala utgångspunkten, nämligenatt ge alla barn likvärdiga möjligheter.Skolpengen har lett till att skolor med alternativ pedagogikexempelvis och fått säkrareoch förutsebara villkor. Finskspråkiga skolor har medbidraget till fristående skolor getts helt nya förutsättningaratt verka.Det framhålls ofta att de fristående skolornaöverkompenseras. får de av kommunensgenomsnittskostnad. Från detta skall räknas att dessa skolorbl.a. har andra skatteregler, högre kostnader för pensioner,andra villkor för lokalkostnader m.m. I praktiken visar detsig att många skolor erhåller ett stöd som är väsentligtmindre än vad som var syftet med reformen. Om stödet tillde fristående skolorna skärs ned kraftigt, tvingas dessa införaeller höja avgifterna. Det skulle inte bara hota dessa skolorsfortsatta existens utan även bidra till att valfriheten blirberoende av tjockleken på plånboken.Däremot anser det rimligt att vidareutvecklareglerna för stödet till de fristående skolorna.Utgångspunkten för förändringarna bör enligt vår meningvara följande:1. Stödet till de fristående skolorna ska ligga på en sådannivå att de inte behöver ta ut avgifter. Det är en förutsättningför att alla föräldrar och elever ska ha valfrihet, inte baraekonomiskt starka grupper. Då kan det också vara rimligt attförena bidragen till de fristående skolorna med krav på attavgifter inte ska tas ut för den vanliga skolundervisningen.2. Ersättningen till de fristående skolorna ska utgå iförhållande till vilket åtagande skolan tagit på sig. Detinnebär att skolor med större ambitioner, t.ex. för elever medsärskilda behov eller när det gäller skolhälsovård ochelevvård, också erhåller större bidrag.3. De fristående skolorna måste få möjlighet att arbeta efterstabila och förutsägbara villkor. Därför är det viktigt attkommunernas skyldigheter regleras genom riksdagsbeslutoch att detta fattas med brett politiskt stöd.Centern vill utveckla systemet med ersättning till defristående skolorna i enlighet med vad som ovan angivits.Detta bör ges regeringen till känna.BetygRiksdagen har behandlat en proposition om betygi den obligatoriska skolan. Vi kan bara beklaga attsocialdemokraterna, tvärtemot vad man tidigare anfört ombehoven av breda uppgörelser i betygsfrågan, valde att göraupp med de partier som i grunden är betygsfientliga.Centerns uppfattning om delbetygen i den obligatoriskaskolan är i korthet följande:1. Den grundläggande kontaktformen mellan hem ochskola ska vara muntlig information i form avutvecklingssamtal mellan lärare, elev och föräldrar. Somkomplement ska också fr.o.m. årskurs 5 ges en obligatorisk,skriftlig information om elevens kunskaper och utveckling,utifrån läroplanens kravnivå. Denna information skall inte hakaraktären av betyg.2. Betyg i ska ges först när eleven nått ensådan mognadsnivå att den kan göra distinktionen att ettbetyg på prestationerna inte är ett betyg på personen. Betygfrån senare del, fr.o.m. höstterminen i årskurs7.3. Skolan har ansvaret att följa upp att varje elev klararläroplanens nivå för att bli godkänd. De elever som inteklarar detta måste få tillgång till extra insatser. Centernsbetygssystem innebär en femgradig skala i slutbetyget. Detär principiellt fel att en elev lämnar skolan utangodkännande. I vårt förslag till betygssystem ingår inte någotbetyg för icke godkänt i slutbetyget.4. För elever som lämnar skolan utan att ha nått upp tillkravnivån, och således avslutar utan att haerhållit betyg, är det viktigt att de ges ett skriftligt omdöme.För att understryka ansvar för dessa eleveranser vi att den avlämnande skolan skall ha skyldighetutarbeta ett omdöme i varje ämne där eleven saknar betyg.Skolan skall dock inte lämna något sådant omdöme, omeleven inte önskar få det.När det gäller den sista punkten saknades helt förslag i denproposition som behandlade under december1994. Inte minst för de elever som har den allra mest utsattasituationen och är allra svagast är det viktigt att skolansskyldighet tydligt fastställs. Därför anser attregeringen ska återkomma med förslag som reglerar dennaskyldighet. Detta bör ges regeringen till känna.Jämställdhet i skolanSkolan ska verka för jämställdhet mellan pojkar ochflickor. Det är ytterst en fråga om demokrati. Tyvärr gårjämställdhetsarbetet för långsamt i skolan. All personal somdeltar i skolans verksamhet har ansvar för att förbättrajämställdheten inom det område de verkar.Enligt undersökningar upptar pojkarna två tredjedelar avtiden till elevernas förfogande i klassrummet. Pojkar taroftare ordet utan att ha fått frågan. Det finns ävendokumenterat att lärare bemöter flickor och pojkar olika. Detkan t.ex. vara att läraren talar på olika sätt till flickorrespektive pojkar, kommenterar oftare och bygger på sådantsom pojkar sagt eller att flickorna får frågor som endastkräver ett svar utan utvikningar. Läromedlen är inte helleranpassade till läroplanens jämställdhetskrav.Mycket tyder på att skolans ''dolda'' läroplan bidrar till attcementera traditionella könsroller. Undervisningsformernamåste förändras så att hänsyn tas till flickors och pojkarsolikheter i behov och intresse. Jämställdhet måste innebäraatt flickor både i och utanför skolan är lika väl förbereddasom pojkarna i att hävda sina intressen och vara med ochpåverka.Centern kommer att återkomma med mer detaljeradeförslag i samband med regeringens aviserade proposition omjämställdhet i skolan.Datorer i skolanInformationsteknologin är en stark förändringskraft isamhället och har fått ett allt större genomslag i människorsdagliga liv. Ett av problemen vad gäller datoranvändning iskolan har varit att datorer gjorts till något som detundervisas om. Detta är naturligtvis viktigt men än viktigareär att datorer kommer till användning som verktyg iskolarbetet, på i princip samma sätt som de används iarbetslivet och i samhällslivet. För att stimulera enutveckling i denna riktning är det betydelsefullt att lärare ochelever har tillgång till datorer i sitt arbete.Skolverket har av regeringen fått i uppdrag att utveckla nyavägar för att stödja en ökad användning av datorer i skolan.Inom sker ett kontinuerligt utvecklingsarbetemed att ta fram programvara för undervisning. Ytterst är detintresset att pröva nya metoder och ny teknik, skolansekonomi samt kompetensen hos skolans personal som är detavgörande för om data- och informationsteknik skallutnyttjas och användas.Datoranvändningen ger också stora möjligheter tillinternationellt samarbete. Som exempel kan nämnas detNordiska skoldatanät som invigdes vid Nordiska Rådetssession i våren -94. Fullt utbyggt ger det allaNordens skolbarn möjlighet till samarbete med andra skolori alla de nordiska länderna och i de självstyrande områdena.Fyrklöverregeringen insåg vikten av att skolan gesförutsättningar att utveckla datoranvändningen. Knappt enmiljard avsattes för att främja och stimulera användandet avinformationsteknik, drygt 400 miljoner ansågs borde gå tillskolområdet. Sedan den socialdemokratiska regeringentillträtt har inget hänt. Detta är allvarligt. Utvecklingen gårfort inom detta område. Informationstekniken kan om denanvänds rätt överbrygga klyftor, fel använd kan det innebäraatt sociala och ekonomiska klyftor utökas. I ljuset av detta ärdet inte tilltalande att regeringen tappat fart ochuppenbarligen inte prioriterar detta område.Det finns på vissa håll stor erfarenhet och kunskap om hurinformationstekniken kan användas och utvecklas.Regeringen bör med det snaraste fortsätta det arbete som påbörjade.KulturIntresset för kulturella aktiviteter grundläggs . Därförär det viktigt att barn och ungdomar ges möjlighet tillkulturella upplevelser. Både förskolan och haren stor betydelse för att väcka och bibehålla ungdomarsintresse för kulturella aktiviteter. Traditionellt hänförs dettatill ämnen som musik, bild och svenska.