mot · GJ02Fi36 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling Fördelning av högreutbildning och forskningVi ser med tillfredsställelse att regeringen avser att satsakraftfullt på utbildning och forskning och att de mindre ochmedelstora högskolorna därvidlag kommer att få enytterligare utbyggnad. Vi menar att denna är viktig av fleraskäl. Den är allmänt nödvändig för att de olika regionernaskall kunna bidra till landets utveckling. Framväxten av flerasmå och medelstora företag runt om i landet förutsätter bl aen nära kontakt med forskning och utbildning. De redanyrkesverksammas vidareutbildning och kompetensutvecklingstimuleras även i IT-åldern av geografisk närhet.Rekryteringsunderlaget i regioner med liten övergång frångymnasial till högre utbildning måste tas bättre tillvara osv.Att dessa satsningar, med betoning på teknik och naturvetenskap, dessutomfår en särskild tyngd på bl a Bergslagen är väl motiverat. Högskolan iFalun/(under namnändring till ), som har encentral position i Bergslagen, har också bedrivit en planeringmed sikt på en sådan utveckling som regeringen nu synes ha i tankarna. Destora industriföretagen och de statliga trafikverken liksom regionalakompetenssatsningar - exemplifierade med Forskningsråd,Teknikdalen i och NaturResursCentrum NRC i - gerkraftfullt stöd till högskolans utveckling.Rekryteringen till samhällsvetenskapliga program och lärarutbildningar ärmycket god och medger utan problem en betydande utbyggnad.Lärarutbildning omfattar nu program för lärare inom samtligaårskurser. Utbildningsprogram för lärare inom årskurserna 4-9 växer förnärvarande snabbt både beträffande antal studerande och beträffande nivåninom ämnesområdena. Gymnasielärarutbildning bör etableras inom ett antalämnen och kompetensen förstärks just nu genom att två professurer,pedagogik respektive ekonomisk historia, knyts till denna del av högskolan.Lärarutbildning inom teknik och naturvetenskap förtjänar förstärkta resurserför att möjliggöra förbättrad rekrytering av studenter inom teknik ochnaturvetenskap.Som flera andra högskolor arbetar med att stärkarekryteringen till teknisk och naturvetenskaplig utbildning. Ett tekniskt basårfinns . Man prövar nu andra vägar att bredda intaget till tekniskalinjer till studerande med samhällsvetenskaplig kompetens. I planerna ingåratt förstärka miljöprofilen i tekniska program och bygga uppnaturvetenskaplig utbildning med sådan profil. Därigenom bör programmenbli mer attraktiva för studenter i allmänhet och särskilt för kvinnor. Det löserinte problemen med små gymnasiekullar med naturvetenskapliginriktning. Men det bör öka möjligheten att rekrytera miljöengageradevuxenstuderande till teknikprogrammen. Och det ger nödvändiga positivasignaler från högskolesystemet som stöd till dem som arbetar med attförbättra naturvetenskapens ställning i grund- och gymnasieskolan.Till andra viktiga insatser för att stärka högskolans utbildningsprogram iallmänhet och särskilt naturvetenskapens och teknikens ställning hörhögskolans forskning. Den koncentreras till fyra profilområden, varav tvåredan har nått avsevärd kapacitet.- Transportforskningen byggs upp i nära samverkan dels med ochBanverk, näringsliv, värdkommun och region, dels med Univer-sitet och Tekniska . ochsamhälle, CTS, som är högskolans enhet, arbetar tvärvetenskapligt med etttekniskt, ett beteendevetenskapligt och ett samhällsvetenskapligt tema.Genom avtal med UU och KTH tillsätts sex professurer och bedrivscivilingenjörsutbildning. Konkreta planer finns att utveckla CTS till eninternationell transporthögskola. Därmed får högskolan en förstärkt profil,de statliga verken den kompetensmiljö som är nödvändig för att de skallfungera väl i sin lokalisering och regionens näringsliv en betydandeinjektion.-- Inom och utveckling, CITU, samlas tekniskoch samhällsvetenskaplig forskning inriktad på teknik, produktion ochföretagande. Ett nära samarbete finns både med den avanceradestålindustrin och med små och medelstora företag. Det senare sker bl a viaFöretagarnas riksorganisation och de gemensamma planerna på att eftertysk förebild inrätta ett s k i (TIPPS står förTechnology Input in Products and Processes). Därmed skapas särskildamöjligheter för CITU att fungera som länk mellan forskning och de småoch medelstora företag som finns eller som måste komma att utvecklas iregionen.-- Ett tredje profilområde är media med humanistisk konstnärlig profil.Samarbete sker bl a med , med SVT och med grafiskindustri (grafisk teknologi är ett väl etablerat utbildnings-program).-- Det fjärde profilområdet ligger inom miljöproblematikens område ochfokuserar hållbarhet och kretslopp med inriktning såväl på företag ochjordbruk som på de mindre och medelstora stadsregionernas utveckling.Verksamheten leds av en styrelse gemensam för högskolan, KTH ochSveriges . En verksamhetskärna finns redan,bestående av solenergiforskning i samverkan med bioenergiforskning vidSLU i . Vidare uppbyggnad sker i nära kontakt med regionensNaturResursCentrum NRC som bl a kanaliserar kontakterna mednäringslivet (teknikby) och kommunernas samhällsplanering och infra-strukturutbyggnad. Detta profilområde har speciellt intresse genom att detrymmer möjligheter att bygga upp naturvetenskaplig forskning ochutbildning med miljöprofil.-Den ökade utbildningen och uppbyggnaden avprofilområdena måste också ses i samband med SLUsbortdragande av sin verksamhet i . Medregeringens prioritering av Bergslagen uppstår ett stärktbehov av balanserande åtgärder. Först och viktigast äretablerandet av den nämnda internationellatransporthögskolan i . Därmed återfår regionenshögskolestruktur allmänt sett sin styrka. Bortdragandetinnebär emellertid också att den biologiska (i vid mening)kompetensen försvagas. Uppbyggnaden av det fjärdeprofilområdet liksom utvecklandet av en naturvetenskapligutbildning kan delvis kompensera försvagningen. Högskolanoch SLUs platsledning har också inlett en planering för attse vilka delar av SLUs enhet som skulle kunna fogas in i enbreddad högskola. Bl a inleds nu ett samarbete inom denträtekniska forskningen. Högskolan förbereder också enutbildning av skogsingenjörer.Även längre gående överföring av flera samlade forskargrupper harövervägts. Högskolans nuvarande resurser är emellertid otillräckliga. Hög-skolan är heller inte beredd att prioritera en sådan överföring framföruppbyggnaden av den . Det är samtidigtuppenbart att det skulle vara en fördel för den just startade översynen avskogsnäringens behov av forskning och utbildning om kan beståtill bilden på den sidan har klarnat. Givet att man ser en fortsatt skogligverksamhet som en del av är att man där beredd attmedverka till en övervintring, förutsatt att resurser ställs till förfogande.Sett från högskolans synpunkt skulle också ett överförande av fleraprofessurer från SLU innebära en förstärkning. Tillsammans med utbyggdverksamhet inom profilområdena skulle det lägga en fast grund för enfakultetsorganisation. Därmed skulle högskolesystemet få ett exempel på huren fungerande sådan kan åstadkommas inom gruppen medelstora högskolor,dit med den antydda utvecklingen måste komma atträknas.Regeringen aviserar också sina planer på att inleda en försöksverksamhetmed kvalificerad eftergymnasial utbildning. Vi finner detta vara välbetänktoch nödvändigt. Yrkesarbetet måste på olika sätt ges en status likvärdig medde teoretiskt akademiska yrkena. Inte minst för en region som Bergslagen,med traditionellt låg andel högskoleutbildande, öppnar en sådan utbildningvägar till en kompetenshöjning som också kommer de vuxna yrkes-verksamma till del.Även inom detta område finns förberedelser inom . DalarnasForskningsråd har sålunda på uppdrag av bl a utrett möj-ligheterna att skapa en Hantverkets Högskola av den nuvarande folk-högskolan i . Motsvarande möjligheter har studerats för den svenskatextilkonstens och slöjdens centrala institution i sammakommun. Här finns således, tillsammans med den YTH-utbildning som Hög-skolan bedriver, en intressant början till en sådan avancerad eftergymnasialutbildning som regeringen avser och dessutom med en unik, kanske nordiskprofil. Vi menar därför att den aviserade försöksverksamheten med avanceradeftergymnasial yrkesutbildning bör genomföras bl a i Dalarna.Vi har med denna redovisning velat informera om de konkretaplaner som finns i vår region och därmed göra klart att en satsning påBergslagen genom utbyggnad av är realistisk. Det taremellertid innan utbyggnaden i högskolan blir märkbar ute isamhället i form av ökad kompetens och tillgång till högskoleutbildadarbetskraft. Från en sådan synpunkt är det därför angeläget att högskolansplanering kan drivas vidare med kraft. Ett tydligt positivt ställningstagandefrån sida till regeringens prioritering av Bergslagen är av stortvärde i sammanhanget. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om planer för högskoleverksamhet i ochBergslagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om planerna på en avancerad eftergymnasialyrkesutbildning.