mot · GI02Fi50 · 1995-05-10 00:00:00 — med anledning av skr. 1994/95:120 Utvecklingen inom den kommunala sektorn Den kommunala demokratinDen kommunala självstyrelsen är enligt regeringsformenen av grundpelarna i den svenska folkstyrelsen, en frihetsidésom syftar till att förstärka den lokala demokratin. Det måstedärför finnas ett lokalt handlingsutrymme, vilket betyder attverksamheten inte kan detaljstyras från statsmakterna.Lokaldemokratins slutbetänkande, Lokal demokrati iutveckling (SOU 1993:90), konstaterar i analysen tredemokrativärden som varit mest framträdande under desenaste decennierna -- medborgarviljans förverkligande, densjälvständiga åsiktsbildningen och medborgarnas aktivadeltagande. Till grund för arbetet med dessa frågor sägerkommittén ''ligger de demokratiska värderingarna, främstmänniskors lika värde och respekten för individens frihet,rättigheter och integritet, som också kan härledas ur kristenetik och västerländsk humanism''.De ekonomiska villkoren för kommunerna har ändratskraftigt . Kraven på service ökarmedan tillgängliga kommunala resurser minskar.Spelreglerna mellan stat och kommun är i väsentliga delaroklara. Det gäller t ex hur det samhällsekonomiska utrymmetför kommunerna fastställs, tillämpningen avfinansieringsprincipen, statsbidragens utformning ochkommunernas framtida skatteunderlag. Statliga förändringari de generella välfärdssystemen får också direkta effekter förkommunerna.Kommunal demokrati i utvecklingGrundlagsskyddet för den kommunala självstyrelsenmåste stärkas. Kommuner och landsting intar en centralställning i det svenska samhället. Det är en lång svensktradition att människor på en ort eller i en bygd tagit ansvarför att själva forma gemensamma verksamheter inte minstvad gäller social omsorg, utbildning, hälso- och sjukvård osv.Utbyggnaden av den kommunala verksamheten var kraftigunder och under inledningen av 80-talet.Kommunsektorns utgifter svarar för omkringen fjärdedel av BNP. Arbetsfördelningen mellan stat ochkommun är inte en gång för alla given. För att denkommunala självstyrelsen skall kunna spela en självständigroll måste kommunerna ha en oinskränkt rätt att självabesluta om kommunalskatten, finansieringsprincipen måstetillämpas, staten måste själv ansvara för verksamheter somstyrs av detaljregler och domstolarnas roll gentemotkommunerna skall i princip vara att pröva laglighetsfrågor.Kommunerna har genom aktivtförändringsarbete tagit en oproportionerligt stor del avansvaret för att anpassa sin verksamhet till de nyaekonomiska förutsättningarna. Staten har inte anvisattillräckliga ekonomiska resurser för att kommunerna skallkunna förverkliga reformbeslut och således inteföljt finansieringsprincipen. De tidigarekommunalskattestoppen har i detta perspektiv ytterligareförsämrat kommunernas möjligheter att förverkligariksdagsbesluten.Medborgarnas påverkansmöjligheterKommunerna har kritiserats för nedskärningar i denkommunala verksamheten som till väsentlig del har berott påen kombination av dåliga statsfinanser, bristande tillämpningav finansieringsprincipen och kommunalskattestoppet. Fören enskild kommunmedborgare har det varit mycket svårt attinse sambanden mellan besluten på olika nivåer i samhället.Denna oklarhet om vem som bär ansvaret för vad, harnegativt påverkat medborgarnas tilltro till den kommunalasjälvstyrelsen och lokala demokratin. Det är därför viktigtför framtiden att skapa klara och långsiktiga spelregler föransvarsfördelningen mellan stat och kommun.Medborgarna skall ha en möjlighet att påverka sin näraverklighet genom att själva agera som väljare,förtroendevalda, opinionsbildare, förälder, användare osv.För att komma tillrätta med många av de problem och hotsom vi ser i samhället kan ett sätt vara att initiera till lokalmobilisering, dvs att människor går samman och aktivtarbetar för att tillgodose gemensamma behov. Vid lokalmobilisering blir rollen deltagande och medagerande -- ettverkligt medborgarskap.Trots minskningen av antalet förtroendevalda inomkommuner och landsting till ca 60.000 finns dagligenett mycket omfattande och brett demokratiskt engagemang iförvaltningen av de olika samhällsuppgifterna. Medborgarehar på olika håll en gigantisk medborgarskola i demokrati.Medborgarkontor är ett led i att ge medborgarna störremöjlighet till insyn och därmed ökat medinflytande.Civildepartementet satte under förra mandatperioden igången relativt omfattande försöksverksamhet medmedborgarkontor. Denna verksamhet måste fortsätta ochutvecklas.Kristdemokraterna stöder arbete med frivilligcentralernasverksamhet, vilket förutom kompletterande stöd förmänniskor med särskilda behov är kontaktfrämjande ochökar möjligheterna till påverkan.EkonomiKommunernas inkomster av skatter och statsbidrag harminskat . Det beror främstpå lågkonjunkturen samt på indragningar och bristandevärdesäkring av statsbidragen, trots att dessa var mindreomfattande de åren än under tidigare regeringsperioder.Kommunerna har mött de minskade inkomsterna med att draner kostnaderna för sin ordinarie produktion underdenna tid. De totala kostnaderna minskar dock inte med merän eftersom kommunerna fått kraftigt ökadekostnader för bl a socialbidrag och arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.En allt mindre skattebas för kommunerna innebär ocksåett hot mot den kommunala självstyrelsen. Den kommunalaskattebasen minskar genom införande av avdragsgillaegenavgifter. 1995 uppgår egenavgifterna till . Framtill 1998 kommer egenavgifterna att höjas till totalt 5,95 %.Det innebär i skattesats, enligt Kommunförbundetsberäkningar 23 öre.Den ekonomiska politiken skall främja en ekologiskthållbar utveckling. Ett ökat inslag av ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken, exempelvis genom skatteväxling med sänktaskatter på arbete och höjda skatter på miljöfarliga utsläpp,energi m m, skulle främja både miljön och den ekonomiskautvecklingen.En samlad näringspolitik för ett gynnsamt företagarklimatär en grundbult för en god ekonomisk utveckling. En godvälfärd förutsätter ett konkurrenskraftigt, differentieratnäringsliv. vill föra en mer offensivpolitik som stimulerar förutsättningarna att skapa nya jobbpå den svenska hemmamarknaden. Densysselsättningsintensiva tjänsteproduktionen spelar enavgörande roll för att få ner arbetslösheten. Därför borde ensänkning av tjänstemomsen prövas före en sänkning avmatmomsen.Under de senaste två decennierna har en halv miljonarbetstillfällen försvunnit i den privata sektorn, medan600.000 jobb tillkommit i den offentliga sektorn. Utrymmetför nya jobb i den offentliga sektorn är ytterligt begränsatmed det skick de offentliga finanserna befinner sig samtidigtsom vi redan har ett av världens högsta skattetryck.Huvudparten av de nya jobben måste tillkomma i den privatasektorn.En väl fungerande infrastruktur, inklusivetelekommunikationer och informationsteknik, är också encentral faktor för att svenskt näringsliv i hela landet skallkunna expandera. De satsningar som påbörjades måste fullföljas. Detta kommer ocksåkommunernas ekonomi tillgodo.Kommunsektorn i samhällsekonominEn grundläggande utgångspunkt är en etisk dimension ihanteringen av de ekonomiska frågorna. Hederlighet ochpersonligt ansvarstagande är viktiga fundament. Denviktigaste uppgiften för en politik som strävar efter enlångsiktigt gynnsam ekonomisk utveckling är att skapa godainstitutioner -- goda normer, vanor och regler. Det personligaansvaret på alla nivåer måste stärkas.Den kommunala sektorn utgör en grundläggande del avvälfärden i form av vård, omsorg och skola. Det finansiellasparandet för har försämrats. Egenavgiftshöjningenslår för hårt mot kommunerna liksom barnomsorgslagen ioch med att vårdnadsbidraget upphört.Ett sätt att möta hotet mot kommunernas ekonomi är attgenomföra en skatteväxling med staten så att kommunernafår rätt att uppbära kommunala fastighetsavgifter. Då skulleäven företagen kunna räknas in i kommunernasinkomstunderlag. En direkt koppling skulle också fås mellanfastighetsavgift och kommunens kostnader förgatuunderhåll, va, brandförsvar etc. Egenavgiftshöjningenmåste vara mindre. Vårdnadsbidraget måste återinföras.Riktade resurser måste ges mot vård och omsorg. Genom attbehålla ersättningsnivån vid föräldraförsäkring, arbetslöshetoch sjukdom på , slipper kommunerna ytterligareutgifter att kompensera genom socialbidragen.Kommunernas utgifter och inkomsterRegeringens kalkyler bygger på ett skatteintäktsbortfallmed 1998 och minskadesocialbidragskostnader. Svenska Kommunförbundetsberäkningar innebär ett bortfall på skatteinkomsteroch ökade kostnader på 10 miljarder kronor.I grunden för nya förslag har alla varit överens om värdetav självstyrelse. Inte sällan inleds förslagen tillstora förändringar med vikten av den kommunalasjälvbestämmanderätten. I debatten omkring det förslag tillnytt intäkts- och kostnadsutjämningssystem för kommuneroch landsting som avses gälla hardebatten om såväl relationer kommuner emellan somkommunerna och staten skärpts. Det uppfattasmotsägelsefullt när regeringen i sin proposition(1994/95:150) just framhåller hur viktig den kommunalabeskattningsrätten är som grund för den kommunalasjälvstyrelsen och föreslår genomgripandeåtgärder för att flytta medel från vissa kommuner till andrapå ett så genomgripande och omfattande sätt, som regeringenföreslår.Ledning, uppgifter och organisationGenom en uppbyggnad av en enhetsstat har den nationellarepresentationen en tendens att övervältra kostnader ochansvar på kommuner och landsting som starkarestriktioner i den kommunala handlingsfriheten föreläggs.Det är därför angeläget att den kommunala kompetensen gesen tydlig avgränsning mot godtycket. Fyrklöverregeringenhade ambitionen att utreda ett grundlagsskydd på området,men har lagt idén på is och inte tillsatt någonutredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utredning i syfte att vidgagrundlagsskyddet för den kommunala självstyrelsen.