mot · GI02U30 · 1995-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:160 samarbete med Att avveckla ett socialistiskt samhällssystemSovjetblocket utgjorde en kombination av proletariatetsdiktatur och ett socialistiskt samhällssystem. Styrelseskicketutgick från föreställningen att befolkningen var indelad iklasser, vars intressen var motstående. Proletariatet skullevara den ledande klassen. Den företräddes av partier (t.ex.Tysklands socialistiska enhetsparti, förenadearbetarparti och kommunistiska parti) intebara med monopol utan med anspråk på en totalitär kontrollöver hela samhället.Föreställningen om klasshat var central. Icke önskvärdasamhällsklasser liksom oliktänkande skulle bekämpas ochutrotas. Antalet offer för av regeringarna medvetet planeradeoch genomförda terroraktioner uppgår till många tiotalsmiljoner människor.Marxist-leninismen tävlar därmed mednationalsocialismen och den kinesiska kommunismen om attavsiktligt ha dödat och skadat flest människor.De härskande partierna och deras ledande medlemmarinnehade all makt. De stod över lagen. Det handlade om ettinstitutionaliserat gangstervälde och inte om samhällenstyrda av lag och rätt.De central- och östeuropeiska länderna bär på ett ohyggligtarv av en massiv brutalitet och en total brist på rättssäkerhet.Det återspeglar sig t.ex. i den omfattande kriminalitetsom är en logisk fortsättning på ett rättslöst samhällstillstånd.Det kommer att ta att läka såren.Proletariatets diktatur skapade ett socialistisktsamhällssystem. Produktionsmedlen var i statens, iblandformellt i kollektivens, ägo. Samhällsutvecklingen styrdesgenom en allomfattande plan.Den privata äganderätten var med något undantagavskaffad. Någon marknad fick inte förekomma. Följdenblev misär på samhällslivets alla områden.Levnadsstandarden blev mycket låg. Människor och miljöutsattes för rovdrift. Genomsnittlig livslängd, barnadödlighetoch genomsnittlig utbildningslängd var alla betydligt sämreän i väst. I alla avseenden var östländerna i realiteten -- en klassificering som också blivit den gängse närsanningen trätt i dagen.Hela detta förtryck och denna minutiösa uppbyggnad avett socialistiskt samhällssystem motiverades av sociala skäl.De fattiga och egendomslösa skulle få det bättre. Men inteminst på det sociala området blev utvecklingen katastrofal.Hälsotillståndet var skrämmande lågt. Hälso- och sjukvårdenvar undermålig sett från en västlig utgångspunkt.Behandlingen av genuint svaga som t.ex. omsorgstagare,handikappade eller krigsinvalider brutal och nedlåtande.Den genomsnittliga skolgången var kortare än i väst.Utbildningen bestod till stora delar av testuggande. Elitenstalanger odlades dock systematiskt.Någon arbetslöshet tilläts inte, enligt den officielladoktrinen. Alla hade en anställning. Dock beräknades 30--av alla arbetsföra sakna arbete i meningen attutföra något som är till nytta. tvingadesmånga inse att resten av livet skulle bestå av en faktisksysslolöshet i en statlig anställning. Följden blev ettomfattande alkoholmissbruk, störst i världen. Detsocialistiska samhällssystemet var inte enbart en katastrofför välstånd och miljö, utan minst lika mycket en socialkatastrof. Även i detta avseende är spåren djupa och bittra.ChockterapiDet omvandlingsarbete som pågår eller i vissa fall föreståri handlar om att avveckla ettsocialistiskt samhällssystem.Redan från början insåg de framsynta att det gäller att göraprocessen så snabb som möjligt. I , som låg först,myntade den förste demokratiske finansministernBalserovicz begreppet chockterapi: ''Det går inte att hoppaöver en avgrund i två steg. Det måste ske med en gång. ''Denna strategi har entydigt visat sig vara mestframgångsrik. De länder som förmått genomföra ett snabbtsystemskifte har också haft en bättre utveckling och mindresociala påkänningar än de länder som fastnat i de gamlastrukturerna. Grunden i chockterapi handlar om att se till attden marknadsekonomiska sektorn växer sig stark snarastmöjligt och lägger en grund för ekonomisk utveckling. Dettaär avgörande för att legitimera de svårigheter en så storomstrukturering av hela samhällssystem innebär. Uteblir denekonomiska tillväxten ökar riskerna för bakslag och återfalli ett totalitärt system. Avreglering och privatisering är vitalakomponenter liksom uppbyggnaden av ett förmarknadsekonomin fungerande legalt system (rättsstaten).Den snabba introduktionen av marknadsekonomin harvarit viktig av tre skäl. För det första har det inneburit enförankring av den demokratiska processen. I åtskilliga länderhar nu en majoritet av medborgarna ett ägande i samhället.Ägandets betydelse för demokratins förankring kan inteöverskattas.För det andra är massprivatiseringarna i en viktigförklaring till att samhällskritik och öppenhet harbestått trots upprepade försök från de rödbruna krafterna attåterinföra censur och kontroll.Marknadsekonomin har för det tredje också en avgörandebetydelse för välståndsutvecklingen. De svältkatastrofer somförutspåddes uteblev. Snabbaövergångar till marknadsekonomi förmådde redan på kort tidparera den värsta bristen.Kvardröjande djup fattigdom finns och är mycket utbreddi länder och sektorer där det gamla systemet fortfarandedominerar.Den snabba övergången till marknadsekonomi är ocksåviktig ur social synpunkt. Här föreligger en utbreddvanföreställning.Marknadsekonomin är socialI det socialistiska systemet var trygghetsfunktionernakopplade till arbetsplatsen. Det fanns inga oberoende socialaskyddsnät (socialförsäkringar).Själva grundtesen i socialismen är att ekonomin skallorganiseras på sociala grunder och ej på effektivitet. Enanställning skulle garantera en livslång trygghet. Följden avdetta synsätt blev som tidigare beskrivits en social katastrof.I propositionen anförs att alltför lite gjorts för de socialainsatserna efter systemskiftet. Sanningen är det motsatta. Föratt upprätthålla den sociala grundnivån, om än på enutomordentligt låg nivå, har jättelika belopp lagts påsubventioner till de socialistiska företagen, kolchoserna ochinstitutionerna också . Detta ärsättet att ge social trygghet enligt den socialistiskaföreställningsvärlden.De sociala problemen har givetvis en grund i denekonomiska kollapsen, men de har försvårats av att man inteförmått växla över till marknadsekonomins socialaskyddsnät, som i stor utsträckning består avsocialförsäkringar (folkpension, sjukkassa,arbetslöshetsförsäkring m.m.).De sociala problemen beror alltså på en för långsam ochofullständig övergång från det socialistiskasamhällssystemet till det marknadsekonomiska, inte på enför snabb. Just av sociala skäl behövs det mer chock ochmindre terapi i chockterapin.Resultatet av en kvardröjning i subventionstänkandet kanses i länder där systemskiftet gått utomordentligt långsamt.I anses situationen i avundsvärd.Fattigdomen är förödande djup till följd av att inget skettförrän på senare tid.De kvardröjande socialistiska krafterna är i grundenmotståndare till socialförsäkringar och andra kapitalistiskapåfund. De strider mot den tidigare grundideologin.Gemensam säkerhetI propositionen anförs att det gäller att integrera ländernai ett som präglas av gemensam säkerhet. Detta ärklokt om med gemensam säkerhet menas något annat än vadsom avsågs med det begrepp, ''gemensam säkerhet'', somlanserades från europeisktsocialdemokratiskt håll.Det dåvarande begreppet gemensam säkerhet utgick frånföreställningen att det skulle råda en samexistens mellan ettdemokratiskt väst och ett öst under diktatur. Själva poängenvar just västs acceptans av diktaturen i öst, ett system somkonsekvent bröt mot FN:s och definition avmänskliga rättigheter och demokrati.Det gick t.o.m. så långt att kritik av Sovjetblocket förförtryck och diktatur brännmärktes. En sådan kritik avsystemet fick, enligt en dåvarande socialdemokratiskutrikesminister, inte uttalas. Kritiken fick gälla enskilda fallmen systemet som sådant skulle accepteras.Att vara antisovjetisk var enligt detta synsätt någotklandervärt. Begreppet gemensam säkerhet i den tappningeninnebar helt enkelt en kapitulation för diktaturen.Att nu åter lansera det gamla begreppet gemensamsäkerhet är närmast en oförskämdhet gentemot de människorsom kämpade mot diktaturen. Det kan uppfattas som attkampen för frihet och demokrati i Central- och Östeuropaunderkänns.Det är viktigt att bygga en säkerhet som är gemensam förhela . Men denna säkerhet måste bygga på frihetensoch demokratins grund. Den måste vara förankrad i , Paris-charter och deklarationom mänskliga rättigheter och fundamentala friheter.Det får inte råda någon tveksamhet om Sverigeskompromisslösa hållning i just detta avseende.Därför måste referenser till det historiska begreppet''gemensam säkerhet'' innebära ett avståndstagande till denacceptans för diktatur i som begreppet innebar på1980-talet.Social marknadsekonomiBegreppet social marknadsekonomi används ipropositionen på ett sätt som leder tankarna fel. Begreppetmyntades i i samband med denmarknadsekonomiska reform som inleddes medLudvig som huvudarkitekt. Det var förutsättningenför den enastående utveckling, ''det tyska undret'', som påett decennium förde fram till ett betydandevälstånd.Reformprocessen skedde i stark konflikt med den tyskasocialdemokratin. Denna försökte inledningsvis att medgeneralstrejk stoppa det marknadsekonomiska systemskiftet,dock utan att lyckas. Den sociala marknadsekonomin vann.Begreppet innebär att marknadsekonomin i sig har godasociala effekter. Det innebär absolut inte attmarknadsekonomin skall mjukas upp medsocialdemokratisk politik. Det är direkt historiskt felaktigtatt försöka omtolka detta begrepp.I den tyska marknadsekonomin är socialförsäkringar enviktig del i det sociala trygghetsnätet. Detta är ett arv inteav socialdemokratin utan av den tyska konservatismen underBismarck. Socialförsäkringssystemen är en borgerliguppfinning som framtagits i strid med socialismen.Bryt monopolen i sociala sektorerOmvandlingen från socialism till marknadsekonomi ärminst lika viktig när det gäller utbildning och de socialasektorerna. Ett kvardröjande i de existerande strukturernabevarar enbart den undermåliga servicen. För att slippa denkan köpstarka personer skaffa sig helt självfinansieradealternativ inom landet eller utomlands. För det stora flertaletmed fortfarande mycket låga inkomster finns inte denmöjligheten.Det är därför felaktigt att som i propositionen skriva:''kan det i vissa fall vara befogat med fortsattstatligt ägande. Exempel på när det kan vara aktuellt ärkollektivtrafik, sjukvård och övrig social omsorg.'' Detta ären anti-social hållning.Det behövs socialförsäkringssystem vars finansieringprecis som i väst består av en blandning av skatter,socialförsäkringsavgifter och egenavgifter. Människor måstefå möjlighet att välja sjukvård, omsorg, social service ochutbildning, inte vara hänvisade till monopol. Kvardröjandeoffentliga monopol förhindrar det konkurrenstryck inomlandet och från väst som tydliggör efterblivenheten också ide sociala institutionerna.I dagens läge är i flera av de central- och östeuropeiskaländerna behovet av omvandlingstryck, ökad effektivitet ochkvalitet störst inom just de sociala sektorerna,utbildning och infrastruktur.Gigantisk och ineffektiv infrastrukturDe socialistiska samhällena satsade mycket på fysiskinfrastruktur. Järnvägar byggdes och dammar konstruerades.Gigantiska anläggningar för att bygga framtidens samhällekonstruerades enligt propagandan av sjungandemassuppbåd. I praktiken handlade det ofta om slavarbete.Likväl var och är infrastrukturen i kvantitativ meningutbyggd. Bekymret är, precis som på det sociala området, attkvaliteten är dålig och underhållet eftersatt.Elproduktionen i det samlade lär vara lika storsom i det samlade . Trots detta är det välståndsom utvinnes ur energisektorn betydligt lägre än i väst.Ett enormt energislöseri förekommer både vad gällerexploatering av energiråvaror som kol, olja, gas och när detgäller själva energianvändningen. Konkurrensutsättning ochprivatisering av energiförsörjningen har därför högstaprioritet. Här kan åstadkommas både ett kraftigt fall iförbrukningen av råvaror och en kraftig höjning av nyttan avenergisektorn. Miljövinsten är mycket stor.På samma sätt är järnvägsnäten ofta väl utbyggda men illaunderhållna och med låg teknik. Investeringar i järnvägar kange god avkastning under förutsättning att de sköts rationellt.Telekommunikationerna är ett annat nyckelområde. Här ärförutsättningarna bättre, genom att utländska företag snabbtkan medverka. Det krävs inte stora förändringar i en felaktigoch nedgången kapitalstock. Här finns förutsättningar atthoppa över några utvecklingsled och gå direkt på den mestavancerade tekniken, som dessutom ofta är den billigaste.Mobiltelefon, optiska kablar och satellitkommunikation ärexempel på ny teknologi som kräver måttliga investeringar iinfrastruktur.MarknadstillträdeDen viktigaste faktorn i västs stöd till omvandlingen är nuatt ge de central- och östeuropeiska länderna tillträde till devästliga marknaderna.De s.k. Europaavtalen innebär i princip fritt tillträde påindustrisektorn med undantag av stål () ochtextil (). Det finns dock en rad informellahandelshinder som gör att tillträdet till EU-marknaden långtifrån är så perfekt som det synes vara.Sverige måste inom EU arbeta med all kraft för attkvarvarande handelshinder tas bort . Detkommer visserligen att medföra påfrestningar också påSveriges och näringsliv. Just i de känsligasektorerna är de central- och östeuropeiska ländernakonkurrenskraftiga.Även på jordbruksområdet måste import från Central- ochÖsteuropa accepteras. Delvis står detta i strid med EU:sgemensamma jordbrukspolitik CAP. Därför är det angelägetatt redan nu påbörja en gradvis reformering av CAP i syfteatt stegvis integrera de central- och östeuropeiska ländernasjordbruk också i en gemensam europeisk jordbruksmarknad.Förutsättningen för att detta skall fungera är den gradvisaanpassningen. Någon mirakellösning finns inte. Enförutsättning är också att de central- och östeuropeiskaländernas jordbruk reformeras. De gigantiska storjordbrukenmåste brytas upp och ersättas av självfinansieradefamiljejordbruk. Så har f.ö. redan skett med stor framgångpå åtskilliga håll, t.ex. i Estland.Miljö och kärnsäkerhetEn betydande del av stödet till haravsett stöd till miljöinsatser och till kärnsäkerhet. Detta avtvå skäl.Först och främst måste det parallellt med systemskiftetockså ske direkta insatser av miljövårdande karaktär.Föroreningarna är av den enorma omfattningen att direktareningsinsatser behöver stimuleras.Det andra skälet är att också miljön i blir bättre omutsläppen i blir mindre och om utsläppen i luftenminskas.Det är därför förvånande att regeringen nu föreslår nästintill en halvering av satsningen på miljövård. Något motivför denna kraftiga nerdragning föreligger inte. Tvärtomandas propositionen en föreställning om att de nuvarandeinsatserna i allt väsentligt skall fortsätta.Även fortsättningsvis borde miljöinsatserna kanaliseras isärskild form och via kompetenta myndigheter. Just dessdubbelsidiga värde motiverar insatser utöver vad som striktkan betecknas som ett stöd till Central- och Östeuropa.Förutom ökade insatser föreslås därför en fortsattorganisation av miljöbiståndet via miljömyndigheter.Östsamarbetet viktig del av säkerhetspolitikenI propositionen betonas på ett förtjänstfullt sätt attsamarbetet med är en viktig del avsvensk utrikes- och säkerhetspolitik.Det är därför förvånande att samarbetsprogrammet medCentral- och av den nya regeringen förts frånutrikesministern till biståndsministern och att ansvaret lagtspå den nya biståndsmyndighet ''super-SIDA'', som ärexpertmyndighet för långsiktigt samarbete medutvecklingsländerna, främst i Afrika.Dessa förändringar har väckt förvåning i Central- ochÖsteuropa. De har tolkats som ett uttryck för en annan synpå samarbetets innehåll och natur än vad som gäller.Det handlar i Central- och fall om ettövergångsvis stöd till felutvecklade länder, inte om ettlångsiktigt stöd till underutvecklade länder. Skillnaden isynsätt är viktig.Ansvaret för samarbetet med Central- och Östeuropaborde åvila utrikesministern, med dennes övergripandeansvar för utrikes- och säkerhetspolitiken i vid mening. Ävenom det ankommer på statsministern att avgöra regeringensinterna arbetsfördelning är det likväl angeläget att den i dethär fallet uppmärksammas också av riksdagen.Erfarenheten av samarbetet under det pågåendetreårsprogrammet pekar på att samarbetet behöver ha enstarkare organisatorisk struktur. Även om samarbetet är avövergående natur kommer det ändå att behöva fortsättaåtskilliga år till.Den kunskapsutbyggnad som framför allt skett inom BITSborde ha vidareutvecklats, antingen genom att en starkareöstavdelning byggts upp inom BITS ram eller att en särskildsjälvständig myndighet fått växa fram därur.En sådan enhet, med en förstärkt kompetens, skulletillsammans med och miljömyndigheternakunna utgöra en starkare organisation än vad en avdelninginom en för u-landsarbete främst inriktad organisation kangöra.I annat sammanhang har Moderata Samlingspartietmotionerat om att den nya biståndsmyndigheten ''super-SIDA'' inte skall bildas. En fortsättning och vidareutvecklingpå den organisatoriska struktur som redan har etablerats böri stället väljas.Kostnaderna för en förstärkt östenhet inom BITS eller ensjälvständig myndighet är inte större än vad merkostnadernaför en särskild avdelning inom SIDA är.Samarbetet med , särskilt inärområdet, har dessutom en väsentlig skillnad gentemot u-biståndet. Antalet intressenter och samarbetstrådar är påbåda sidor oerhört mycket större.Handelshögskolan i viktig del av den förra regeringens insatser för debaltiska staternas utveckling avsåg etableringen avHandelshögskolan i . , som tagitin sina första studenter, skall erhållasvenskt stöd.Riksdagen har fattat beslut om anslagen för de inledandetre åren, på grundval av en ekonomisk plan för helatioårsperioden. I propositionen antyder regeringen att en iförhållande till den ekonomiska planen ändrad finansieringskulle kunna bli aktuell efter den inledande treårsperioden.Handelshögskolan i finansieras till en del av statliga medel både från ochLettland. Efter förutses inga behov av svenskastatsmedel.En viktig förutsättning för utvecklingär ett vitalt näringslivsintresse. Vi vill, mot bakgrund av vadregeringen framhåller i propositionen, understryka vikten avatt detta intresse kan upprätthållas. Det skulle starkt försvåraarbetet att säkerställa i utvecklingoch finansiering om det kan misstänkas att en angelägenförstärkning av näringslivsintresset av staten kan tas tillintäkt för en minskning av det offentliga åtagandet.Anslagsfrågor för /96För innevarande budgetår (1994/95) uppgår anslagen församarbete med till 1 276 miljonerkronor.Beräknat för tolvmånadersperiod föreslår regeringen ennerdragning med av bilateralasamarbete. Med en avräkning av bidraget via EU:s budgetblir den sammanlagda nerdragningen cirka 130 miljonerkronor.Regeringen har alltså valt att dra ner de samladesatsningarna med och de bilaterala meddrygt en tredjedel.Med tanke på samarbetsprogrammets centrala betydelseför utrikes- och säkerhetspolitik är det angeläget attden totala nivån på samarbetet hålls uppe. Därför bör /96 anslås , vilket är200 mer än regeringens förslag.För tekniskt samarbete, kapacitetsutveckling ochnäringslivsutveckling föreslås . Anslagetbör disponeras av den tidigare nämnda förstärkta BITS elleren självständig ny myndighet.Det är angeläget att fortsätta miljösatsningarna i våra näragrannländer. Även om en del går via EU:s budget är det interimligt att skära ner anslaget så kraftigt som regeringenföreslår. För nästa budgetår bör anslåsför detta ändamål.Kärnsäkerhet och strålskydd är mycket centrala delar iSveriges bistånd till samarbetsländerna. Det behov somenligt () anger förkärnsäkerhetsinsatser respektive kärnämneskontroll börtillgodoses. Detsamma gäller () och dess projekt . Sammanlagt bör tillKärnsäkerhet och strålskydd anslås 110 miljoner kronor.Regeringen föreslår formellt en ökning vad gällersamarbete genom . skerinnevarande år en stor satsning i i denna med i beräkningen blir det en minskningav anslagen vad avser kontakter, utbyte inom utbildning ochforskning liksom kultur- och erfarenhetsutbyte. Anslaget tillSvenska Institutet bör uppgå till (inkl.tillkommande kostnader för i ).Säkerhetsfrämjande insatser är en central del av detsvenska samarbetet främst med . För att fortsättauppbyggnaden av detta bör anslås ,vilket är en fördubbling jämfört med regeringens förslag.Denna satsning är också motiverad därför att den speciellaprofil med inriktning mot som har någotuttunnas när det gäller det stöd som går via EU. Detta gårnämligen till samtliga länder i Central- och Östeuropa.Ett nytt anslag, Främjande av rättsstaten, bör inrättas i syfteatt systematiskt stödja uppbyggnad och stärkande avrättsstatens institutioner. Till detta anslås 50 miljoner kronor.Regeringen har reserverat medel för NSA (). Med hänsyn till detta och behovet avviss ytterligare flexibilitet föreslås anslaget Till regeringensdisposition bli 50 199 000 kronor.Vad avser övriga anslagsposter: stöd genom enskildaorganisationer, multilateralt stöd samt anslaget G4 och G5föreslås ingen ändring i regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ett snabbt systemskiftei ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att begreppet gemensam säkerhetinte som tidigare får avse accepterande av förtryck ochdiktatur,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av systemskifte särskiltinom de sociala sektorerna och inom utbildning ochinfrastruktur,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att medverka till attbryta offentliga monopol i de sociala sektorerna och inomutbildning och infrastruktur,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på miljö ochkärnsäkerhet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samsyn mellan utrikes- ochsäkerhetspolitiken och stödet till ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om organisationen av Sverigessamarbete med ,8. att beslutar att till samarbete med Central- ochÖsteuropa (litt. G) anslå 1 för budgetåret1995/96 i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att beslutar att för tekniskt samarbete,kapacitetsutveckling och näringsutveckling anslå438 för /96 i enlighet med vadsom anförs i motionen,10. att beslutar att för miljösamarbete anslå205 för /96 i enlighet med vadsom anförts i motionen,11. att beslutar att för kärnsäkerhet ochstrålskydd anvisa för /96 ienlighet med vad som anförts i motionen,12. att beslutar att för samarbete med Central-och genom anslå 95 000 000 krför /96 i enlighet med vad som anförts imotionen,13. att beslutar att för säkerhetsfrämjandeinsatser anvisa för /96 ienlighet med vad som anförts i motionen,14. att att beslutar att för Främjande av rättsstatenanvisa för /96 i enlighet medvad som anförts i motionen,15. att beslutar att Till regeringens disposition församarbete med anslå 50 199 000 krför /96 i enlighet med vad som anförts imotionen.