mot · GI02A41 · 1995-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:161 Regionalpolitik En liberal regionalpolitikMålet för regionalpolitiken måste vara att öka denenskildes möjligheter att fritt välja arbete och bostadsort.Politiska insatser kan i begränsad omfattning utjämnalevnadsvillkoren mellan olika delar av landet. Istället börregionalpolitiken utformas så att olika bygders och regionersunika förutsättningar att skapa goda levnadsvillkor tastillvara.Från liberalernas sida har vi därför under drygtett decennium varit pådrivande för en allmän förändring avregionalpolitiken. handlade den omlokaliseringspolitik: regional balans skulle åstadkommasgenom att centralt placerade beslutsfattare identifieradevilka investeringar som var på gång och såg till att dessaförlades till problemdrabbade regioner. Grundtanken var attsysselsättning kunde planeras fram genommyndighetsbeslut.Den förändring vi länge förespråkat innebär en övergångtill mobiliseringspolitik: regionalpolitikens mål uppnåsgenom att satsa på den enskilda människan och hennesförmåga till skapande. Varje region har sina styrkor, sinaunika möjligheter. Dessa kan endast tas tillvara genom lokalainitiativ. Tyngdpunkten ligger i decentralisering,nyetableringar, småföretag och lokal samverkan.Mobilisering av lokala resurser kan inte kommenderasfram genom politiska beslut. Men regionalpolitiken kan påolika sätt stödja, underlätta och stimulera utveckling. Dennaambition innebär att en lång rad områden som inte i snävmening brukar kategoriseras som regionalpolitik blir alltviktigare. Skapande förutsätter kontakter och utbyte, därförär kommunikationer väsentliga. Utbildning och forskning,liksom ett vitalt kulturutbud, blir också centrala ingredienser.En allmän politik som underlättar små- och nyföretagandeblir av central betydelse.Folkpartiet liberalernas politik för att förverkliga målet attöka den enskildes möjligheter att fritt välja arbete ochbostadsort sammanfaller därför med huvudinriktningen påvår politik -- en politik för mänsklig växt.Hoten mot den regionala balansen reses av en kraftlösekonomisk politik som inte förmår sanera statens finanseroch därmed skapa förutsättningar för en lägre räntenivå ochett investeringsvänligt klimat. Regionalpolitiska stödformerblir verkningslösa om inte de grundläggande ekonomiskaförutsättningarna för tillväxt kan skapas.Av avgörande betydelse för olika bygders och regionersmöjligheter att erbjuda goda levnadsmiljöer är att denekonomiska politiken skapar goda betingelser förföretagande och företagare. hotas därför den regionalautvecklingen av regeringens brist på insikt omförutsättningar för livskraftiga småföretag. Om riskkapitaldubbelbeskattas, extra arbetsinsatser drabbas av högmarginalskatt och arbetsmarknaden görs inflexibel genomföråldrade regleringar kommer de regionalpolitiska medleninte att kunna bidra till resursmobilisering. Vad vi här anförtom mobilisering av lokala resurser bör som sinmening ge regeringen till känna.Landsbygden leverNärheten till naturlandskap och till människor är ett viktigtinslag i vardagslivet för de människor som bor i vårt landsglest bebodda bygder. I dessa delar av vårt land lever våranedärvda både särpräglade och alltfort livskraftigafolkkulturer kvar. En kultur som också utgör en vital del avvårt lands historiska rötter, och som är ett av våra bidrag tillmångfalden i den europeiska gemenskapen.När initiativkraftiga människor satsar ensamma ellertillsammans, då blir det utveckling. Mycket av denmänskliga kraften finns på landsbygden. I små kommuner,där förutsättningarna för många utomstående betraktareverkar obefintliga, startar en positiv process. Denna vitalitetoch växtkraft är en tillgång för vårt samhälle. Den bliralltmer påtaglig i då vi vet att vi måste få påfötter igen, då det krävs tillväxt i ekonomin för attarbetslösheten skall kunna pressas ner.Landsbygden skall inte bara bevaras. Det gäller också attutnyttja den stora potential som vår landsbygd besitter. Detgäller att nå en balanserad utveckling, där storstadsområdenaavlastas och där landsbygdens fina miljö utnyttjas förtillväxt. Landsbygden erbjuder värdefulla resurser, passandeinfrastruktur och aktiva människor. Ett nyskapande skeridag, där landsbygden går i täten i fråga omdemokratiutveckling, företagande, kultursatsningar ochservicelösningar.UtbildningUtbildningsnivån hos befolkningen blir allt viktigare föratt en region skall kunna hävda sig och utvecklas. Människorkommer att behöva utbilda sig många gångerunder sin livstid då metoder, teknik och kunskap fort blirinaktuella. Den hårda konkurrensen på exportmarknadenkräver dessutom att våra exportprodukter innehåller en högteknisk och kvalitativ nivå. För att klara dessa krav måstehögre utbildning bli tillgänglig för fler så att vi i kanskaffa oss en högre allmänkompetens än genomsnittet ivärlden. Tid och plats är de begränsande faktorerna isammanhanget. Distansutbildning är en metodik somkan ge fler människor tillgång till högre utbildning,vidareutbildning och fortbildning.Av speciell vikt för landsbygden är att högskolorna tar sittansvar för distansundervisning. Att etablera en goddistansundervisning som kräver en egen metodik är enkrävande uppgift. Dessutom måste bristen på dagligdirektkontakt med lärare kompenseras genom en hög kvalitetpå tekniken man använder liksom läromedlen,veckoslutsmöten, snabba lärarreaktioner, resurser för resorm.m.En god distansundervisning kräver en starkbasorganisation hos den högskola som anordnar den. Vinstenär att studenterna med hjälp av teknik kan få tillgång tillinternationella lärare, levande distansnätverk, internationelladatabaser och därigenom en bättre utbildning. är vi ifolkpartiet liberalerna övertygade om att första året i mångaämnen kan ges via distansmetodik inom högskolan.Statens skola för vuxna i har fungerandedistansundervisning. Den bör kunna vara motor i enutveckling och spridning av distanspedagogik för engymnasial nivå. På samma sätt kan de distansnätverk somredan finns t ex mellan i , ,högskolan i , universiteten och varainspiratörer till de högskolor och universitet som ännu intekommit i gång.För landsbygden är det speciellt viktigt att nätverk kanetableras. När samverkan råder mellan ortens företagare,, komvux, gymnasieskolan och högskolan ökarregionen som helhet sin kompetens genom att invånarnahöjer och moderniserar sina kunskaper.Folkpartiet liberalerna vill etablera postgymnasialutbildning som normalnivå, d v s minst hälften i varje årskullgår vidare till sådan utbildning i t ex högskola. Här fyller deregionala högskolorna en dubbel funktion. Dels behöver destuderande inte lämna regionen för att få högre utbildningsamt fort- och vidareutbildning. Dels får det lokalanäringslivet tillgång till kompetens som man annars kanskeinte haft vare sig råd eller mod att skaffa sig.Ett flexibelt gymnasium är en viktig del i att ökaallmänkompetensen. Att alla elever får plats på gymnasiet,med en inriktning de själva valt, är därför ett mål att strävamot. Genom den snabba utbyggnaden av gymnasiekolansom skett har kommit ett stortsteg närmare detta mål.Utveckling av distansmetodik även för gymnasister skullebl a underlätta för landsbygdens ungdomar att slippatröttsamma bussresor till närmaste gymnasieort. Engymnasieskola i landsbygd kan också vara så mycket meraän en skollokal. Lärare och elever liksom lokaler ochutrustning kan fungera som en allmän kompetenshöjanderesurs för orten.Modern informationsteknik (IT) är ett verktyg somanvänds alldeles för lite i dagens utbildningar. Den somsaknar kunskap om IT kommer att vara handikappad påframtidens arbetsmarknad. liberalernas ambitionär att alla skall ha moderna kunskaper och då ingår kunskapom informationsteknik som en självklarhet. Vi har tidigaremyntat begreppet ''en dator till varje barn'' som ett uttryckför denna ambition. Med det menar vi att alla skolor skallrustas med tekniska möjligheter, lärarna skall fortbildas,bildskärmspedagogiken skall utvecklas interaktivt ochdatorer skall användas som hjälpmedel i alla ämnen. Vad vihär anfört om utbildningens betydelse bör som sinmening ge regeringen till känna.KulturTillgång till kultur är en mycket viktig förutsättning för attskapa utvecklingskraft och en anda av kreativitet ilandsbygderna. För det första är kultur i sig en kreativverksamhet, och skapande och utvecklingskraft inom dettaområde föder lätt samma tendenser på andra. För det andrautgör kulturyttringar ofta viktiga inslag i en nödvändigomprövning -- ett exempel är de bygdespel, som inte sällansamlat medborgarna till gemenskap och nytänkande. För dettredje är tillgång till kultur en viktig förutsättning för attkunna attrahera och behålla nya landsbygdsinnevånare.Kultur är därför ingen lyx, som kan ges lägre prioritet änandra ansträngningar att utveckla landsbygden.Regionalpolitiska medel bör kunna användas för kulturellainsatser i landsbygd. Dessa möjligheter kan inrymmas inomlänsanslagets post för projektverksamhet. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Sambruk och effektiviseringI dag håller man på att pröva nya former för att samordnaservicen i landsbygder. Det innebär t.ex. att statliga verk ochmyndigheter som post, arbetsförmedling, lokalkontor förlänsstyrelse och utvecklingsfond samverkar medkommunen, så att både personal- och lokalkostnader kanpressas. Inte sällan handlar det om att finna smidiga ochinformella lösningar för att kunna säkerställa en god service.Det är viktigt att sådana förslag uppmuntras och prövas, ochinte kvävs av traditionellt tänkande.I linje med liberalernas allmänna krav om enförnyelse av den offentliga sektorn anser vi att man bör prövaytterligare vägar för att säkerställa service. Till exempel bördet bli regel att statliga myndigheter måste prövamöjligheterna att köpa tjänster från privata företag i syfte attutröna om detta kan medföra att en verksamhet kanförbättras/bevaras.För att öka lönsamheten i landsbygdsbutiken eftersträvarden att bli central för fler serviceslag. Biblioteksverksamhet,post- och apoteksärenden är exempel på service som skötsvia butiken. Det är i detta sammanhang viktigt att betona attbutiker som tar på sig ansvaret för dessa verksamheter driverdem på lång sikt så att inte bygden står utan service baranågot år efter det att den ordinarie offentliga verksamhetenförsvunnit.Ibland brukar det hävdas att reformer av den offentligasektorn -- innefattande decentralisering av besluten och ökadvalfrihet för den enskilde -- främst skulle vara ett intresse förboende i tätorter. Det är där man har flera skolor, daghemoch vårdcentraler att välja mellan, påpekar man.En förnyad offentlig sektor är också ett intresse förlandsbygden. Dels för att den är en viktig arbetsgivare, ickeminst för kvinnor i landsbygden, dels för att det är änviktigare där med lokalt anpassade och flexibla lösningar närtryggheten skall garanteras. Med stora och centralstyrdaorganisationer finns en stor risk att förhållanden i mertätbefolkade delar av landet får styra verksamheternasutformning.Husläkarsystemet, där den enskilde ges möjlighet att självvälja läkare och etableringsfrihet råder, skapar möjligheterför flexiblare vård i större närhet av boendeorten ilandsbygden. Ett exempel är att det skulle bli förenat medmindre byråkrati att skapa små tvåläkarstationer ilandsbygden.På många mindre orter har småföretagen en stor betydelseför att skapa livskraft i bygden. Ofta är företagen knutna tillden särskilda känsla som kan finnas på olika orter:''företagarandan'' utgör en del av den lokala kulturen.Småföretagen ger också en mer differentieradarbetsmarknad än när orter domineras av ett stort företag.Detta ökar möjligheterna för återflyttning till bygden t.ex.efter studier. En differentierad arbetsmarknad är nödvändigför att klara det s.k. medföljarproblemet: att båda makarnabehöver arbete i närheten av bostadsorten.En politik som gynnar mindre företag är därför också enpolitik som säkerställer möjligheter till sysselsättning ochutkomst i landsbygden.En ekonomisk politik som befrämjar allmän tillväxt ärnödvändig också för småföretagen. Det är vidare viktigt attsvensk exportindustri har goda möjligheter och väljer attinvestera i ; i många fall är landsbygdens mindreföretag underleverantörer till större företag. Därför ärexempelvis EU-medlemskapet, en skattepolitik sombefrämjar tillväxt och satsningar på utbildning ochinfrastruktur viktiga.Småföretagen tyngs av krångel och byråkrati, och enlagstiftning som är illa anpassad till derasverksamhetsformer. Därför bör en förenklad bolagsforminföras för mindre företag, som bland annat underlättar förkombinationsverksamhet. Inte minst den arbetsrättsligalagstiftningen har en utformning som är bättre anpassadför storföretag. Bland annat måste arbetstagarbegreppetförtydligas, så att det står klart om en person äruppdragstagare eller anställd.Den moderna informationstekniken möjliggör att företaginom exempelvis data- och tjänstenäringarna kan etablera sigi landsbygdsområden. finns inom dessa branscherett särskilt stort behov av personkontakter -- när det gällertjänstenäringarna ingår kundkontakten som en logisktnödvändig del av verksamheten. Behovet avpersontransporter är därför extra stort.Vi anser det naturligt att de stödformer som utgår för s.k.mjuka investeringar (exempelvis i marknadsföring) skallkunna användas för att stödja sådana tjänsteresor förföretagare eller anställda i landsbygden. Därmed bör vissaolägenheter som uppstått i samband med attpersontransportstödet avskaffades undanröjas. Sker intedetta bör ett återinförande av persontransportstödet, utformatså att även mindre företag kan dra nya av det, övervägas.Hantverket spelar en viktig roll i landsbygden. Mångalandsbygdsbor är förtrogna med hantverkstekniker vilka ärav stort värde för servicen för bofasta och fritidsboende. Isjälva verket är hantverkskunnande ofta en förutsättning fören väl fungerande försörjning i landsbygden. Vad vi här haranfört om småföretagens betydelse för landsbygdensutveckling bör som sin mening ge regeringen tillkänna.De regionalpolitiska stödformernaFolkpartiets linje i regionalpolitiken utmärks av enlångtgående decentralisering av besluten till regional nivåoch förenkling och schablonisering av de regionalpolitiskastödformerna. Denna strategi var också huvudinriktningen iprop. 1993/94:140 som låg till grund för beslutom regionalpolitiken . Vi välkomnar därför enfortsatt inriktning av de regionalpolitiska stödformerna ienlighet med denna linje.EU:s strukturstödDe nya möjligheter för regionalpolitiska satsningar somöppnats genom medlemskapet i Europeiska unionen innebäratt regionalpolitiken i snäv mening tillförs ytterligare medel.Dessa resurstillskott skall på effektivaste och meständamålsenliga sätt utnyttjas för att bidra till att deregionalpolitiska målen nås. Inom strukturfondernas olikamålområden kommer nya former för lokalt och regionaltinflytande att byggas upp. Vi delar regeringens bedömningatt detta kan leda till att spännande samarbetsmönsterutvecklas.Utredning om regionalpolitikenFörutsättningarna för regionalpolitiken har ändratsdrastiskt i och med EU-medlemskap. Enligtfolkpartiets mening är det därför hög tid att man nu ser överhela regionalpolitiken för att se vilka krav och möjligheterEU-medlemskapet innebär och hur den framtidafördelningen av de samlade resurserna skall göras.Det finns även andra skäl att se över regionalpolitiken, bl.a.att pröva stödområdesindelningen. Det finns anledning attbörja ifrågasätta systemet med tillfälligastödområdesindelningar. Enligt vår mening är det interimligt att en bygd tvingas vara inplacerad i ett tillfälligtstödområde . En diskussion bör därför föras omstödområdena skall falla under det permanenta stödområdet.Dessa frågor bör en regionalpolitisk utredning se över.Riksdagen bör därför uppdra åt regeringen att tillsätta enparlamentarisk utredning med syfte att se över helaregionalpolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det avgörande i att mobiliseralokala resurser,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningens betydelse för denregionala utvecklingen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturella insatser pålandsbygden,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om småföretagens betydelse förlandsbygdens utveckling,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en parlamentariskutredning i syfte att se över hela regionalpolitiken.