mot · GJ02Fö11 · 1995-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:12 Totalförsvar i förnyelse InledningUnder har vi fått uppleva hur vårt harförändrats. Kommunismens förtryck av människovärdet harupphört och ersatts av en långsam men viljeinriktadövergång till demokrati, gemenskap och förbrödring.Europas folk och stater måste nu försöka finna sin plats idetta nya , eftersom slutet på den politiska,ideologiska och militära konfrontationen mellan öst och västskapat en ny öppenhet och givit nya möjligheter förförståelse och samarbete. För oss som lever i dagens Europagäller det nu att forma framtidens för våra barn.Om efterkrigsgenerationens viktigaste uppgift var att samla och enaVästeuropa kring fred, demokrati och marknadsekonomi, är vår generationsviktigaste uppgift att öppna dörren och stödja de befriade länderna iCentral-och . För oss i är naturligtvis det regionalasamarbetetkring och , och integration i EU avsärskilt säkerhetspolitiskt intresse. Säkerhetspolitikens målSveriges säkerhetspolitik syftar ytterst till att bevara vårtlands frihet och oberoende. Vårt säkerhetspolitiska mål är atti alla lägen och i former som vi själva väljer trygga enhandlingsfrihet att - såsom enskild nation och i samverkan -kunna utveckla vårt samhälle.Vår säkerhetspolitik har såväl en nationell som en internationelldimension. Nationellt skall vi kunna möta militära hot som direkt berörSverige. Internationellt skall vi i samverkan med andra stater aktivtdelta ifredsfrämjande och humanitär verksamhet. Vi skall även samarbetainternationellt för att förebygga och hantera icke-militära hot ochpåfrest-ningar.Säkerhetspolitikens båda dimensioner formas i ett kontinuerligt samspelmellan främst utrikespolitiska och försvarspolitiska åtgärder.I utgör vårt överordnade säkerhetspolitiska mål att varaktigtsäkraett förtroendefullt och nära samarbete mellan alla stater.Det är en svensk strävan att ge effektiva bidrag till gemensammafredsfrämjande och humanitära insatser både i och utom . Det ärockså ett svenskt mål att få till stånd en effektiv och väl fungerandeeuropeisk krishanteringsförmåga som med mandat från FN eller kanbidra till att främja stabilitet och fredlig konfliktlösning i deteuropeiskaområdet.Militär alliansfrihet är också i det förändrade den nationellasäkerhetspolitiska ram som sammantaget bäst förmår tillgodose svenskasäkerhetspolitiska intressen. militära alliansfrihet syftandetill attvårt land skall kunna vara neutralt i händelse av krig i vårt närområdebestår.Den förutsätter att vi har en betryggande försvarsförmåga. Genom attvidmakthålla en trovärdig grund för totalförsvarets långsiktiga styrkaochanpassningsbarhet ger vi vårt bidrag till säkerhetspolitisk stabilitet idetnordeuropeiska området. EU ger stabilitetDet slut har inneburit att riskerna för ettstorskaligt krig kraftigt reducerats på kort sikt men på längresikt vet vi dock inget. Eftersom det tar att bygga uppmilitär försvarsberedskap är det angeläget att inte dra alltförradikala slutsatser av det nya läget. I fortsätterdet fredliga integrationsarbetet och i östra finns bådepositiva tecken till återhämtning och vilja till samarbete menockså ökad regional instabilitet. Det rörliga ochsvårförutsägbara säkerhetspolitiska läget gör det nödvändigtatt försöka skapa en regional säkerhetsordning. EU har ju hären avgörande betydelse för stabiliteten i vår världsdel.Sverige har ett intresse av att påverka det europeiska säkerhetsarbetetinifrån. markeras behovet av att delta i, eller samverka medochstärka relevanta multilaterala samarbetsstrukturer. EU kommer att fåbära del av bördan för stabiliteten i . Ettlångsiktigtarbete för demokrati och social och marknadsekonomisk utveckling i vårtnärområde gynnar säkerhetspolitiska trygghet.Sverige är en aktiv observatör i Västeuropeiska unionen (VEU) vilketinnebär att vi sitter med vid bordet och har yttranderätt men ejrösträtt. VEUhar fått ökad betydelse som ett forum för en vidgad europeisk säkerhets-diskussion. Nio stater i är associerade partners.Genom observatörskapet i VEU kan delta fullt ut i den europeiskasäkerhetspolitiska diskussionen. Att aktivt delta i EU i dess helhetskänkerSverige nationell säkerhet men även nya möjligheter att verka för globalsäkerhet.För att ge möjlighet för samtliga länder i EU att vara medlemmar i ta initiativ till att utveckla en gren av VEU tillfredsfrämjandeoperationer, katastrofhjälp och krishantering. Detta skulle bidra tillenfortsatt framgångsrik integration och utveckla EU:skrishanteringsförmåga.Det är fasta övertygelse att en integrerad och starkeuropeisk gemenskap även i fortsättningen behövs för att utgöra enstabiliserande kärna och demokratisk inspirationskälla för deneuropeiskakontinenten. Organisationen försäkerhet och samarbete iEuropa ()har ett principiellt mandat att genomförafredsbevarande insatser och utgör ett viktigt instrument förRysslands fortsatta integration i . skall utarbetaen gemensam och allomfattande säkerhetsmodell för Europaoch kommer troligen att spela en betydelsefullroll som forum för den europeiska säkerhetsdiskussionen.Det breda deltagandet erbjuder omfattande kontaktytormellan alla stater med anknytning till europeiskasäkerhetsfrågor. bör således aktivt stödja med att skapa en regional säkerhetsordning.Att verka för ett som erhåller fred och stabilitet från ett aktivtochengagerat EU är en av de mest betydande tjänster som kan göras för FN.EU:s centrala roll i denna process har fått sitt erkännande i FN:sgeneralsekreterares dokument . För att FN skall kunnafungera krävs det att det finns väl fungerande regionala samarbets-organisationer. En framgångsrik fortsatt utvidgning österut av EU utgörenviktig grund för framtida stabilitet och säkerhet. Osäkerheten i vår omvärldKaraktäristiskt för det nordiska området är dess närhet tilloch beroende av andra strategiska regioner som ,och norra delen av det kontinentala är en centralt belägen kommunikationsled. Ihändelse av konflikter kan därför komma attutgöra en viktig konfrontationszon.Den strategiska situationen i norra delen av det nordiska området är isinagrunddrag oförändrad. Som en följd av den samlade utvecklingen inomkärnvapenområdet kan områdets strategiska betydelse till och med öka. Dekonventionella stridskrafterna i det ryska Norra militärområdet harminskatmen genomgått en omfattande modernisering genom tillbakadragandet avstyrkor från . Tillskott av flyg- och helikopterförband harskettäven om utbildningsverksamheten är låg.Den största långsiktiga osäkerheten gäller . Oavsett vilkenriktning den ryska utvecklingen tar kommer genom sin resursbasoch sin storlek att förbli en säkerhetspolitisk faktor av stor betydelsei Europaoch då inte minst i . I centrala och östra upplevsRysslands instabilitet alltjämt vara av stor säkerhetspolitiskbetydelse.Ryssland kommer att vara granne med instabila zoner isöder,vilket kan få vidare konsekvenser såväl internt som för utrikes- ochsäkerhetspolitiken i stort. Instabiliteten i sig kan utgöra ett hotgenom attstämningar av förödmjukelse och revanschism kan leda till ettauktoritärtstyre med en aggressiv och oberäknelig politik utåt. Svårförutsägbar framtidDet genomgående temat i Försvarsberedningenssäkerhetspolitiska rapport () är densvårförutsägbarhet som präglar den säkerhetspolitiskasituationen i vår omvärld. Det skulle krävas mycketgenomgripande händelser för att ge anledning tillomvärderingar av dessa bedömningar och några sådanahändelser har inte inträffat. Sedan rapporten lades fram kanvi alltså konstatera att det säkerhetspolitiska läget inteförbättrats. Den tidigare stabila spänningen har avlösts av eninstabil avspänning.Även om den säkerhetspolitiska utvecklingen i varit gynnsam förSverige och väpnade angrepp som skulle kunna hota oss är osannolikavet vi att den eviga freden inte kan garanteras. Historisk erfarenhettalar föratt försvarsmaktens storlek varit för liten när ofred brutit ut och attkrigsdugligheten varit störst när behovet minskat.Kristdemokraterna anser att propositionen inte tillräckligt beaktat denosäkerhet som råder i vår omvärld och som den säkerhetspolitiskarapportenofta nämner. I Försvarsberedningens uppdatering () är "bedöm-ningen att de negativa tendenserna i den internationella utvecklingenförnärvarande dominerar över de positiva" samt att utvecklingen i Rysslandär"fortsatt mycket svårförutsägbar". Just svårförutsägbarheten kan inter-nationellt komma att bli dominerande som denärmaste åren kan ge viktiga säkerhetspolitiska signaler. , fortsatta roll i och viktiga val i ochRysslandär några exempel. Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska osäkerhetenanservi att det förslag som regeringen lämnat medför ett betydanderisktagandevad gäller vår nationella säkerhet. Svagheter i anpassningsförmågaÄven om offensiva förmåga är begränsadfinns de rent tekniska förutsättningarna att sätta befintligaresurser i stånd. Regeringen skriver i propositionen att "dealltmer förbättrade möjligheterna att uppnå överraskningmed strategiskt rörliga insatsstyrkor bör dock observeras".Vi vill nu bygga in en bra anpassningsförmåga i syfte att höjatotalförsvarets krigsduglighet men detta är helt avhängigt avvad som ryms i förslaget att det skall finnas "en betryggandeberedskap att höja denna förmåga om det säkerhetspolitiskaläget försämras".Givetvis är hög anpassningsförmåga av avgörande betydelse om vi måstehöja vår krigsduglighet. Dock finns det svagheter inbyggda med ettsådantsystem: uttydning av och tolkning av förvarningssignaler, nödvändigapolitiska beslut att höja beredskapen, planering, igångsättning,resursupp-byggnad. En tillräckligt långsiktig försvarsförmåga kan endastsäkerställasgenom att vi ständigt upprätthåller en betydande kvalitativ förmåga hostotalförsvaret.Principen om anpassning har som mål att efter en högst ettårig periodskallalla väsentliga delar av totalförsvaret kunna utnyttjas med full effektomedelbart efter mobilisering. Därutöver skall en stabil grund byggasför enlångsiktig anpassning av försvaret till tänkbara förändradesäkerhetspolitiskalägen. För att få till stånd den höjning av krigsdugligheten ochresurskomplettering som blir nödvändig bör en realiserbarhetsprövningutifrån en helhetssyn göras. Resultatet av denna avgör graden avtrovärdigheti vår anpassning.För att säkerställa vår förmåga att fatta beslut om anpassning är detangeläget att underrättelsetjänsten har resurser att ständigt försestatsmakterna med aktuellt beslutsunderlag. anser regeringenattden säkerhetspolitiskt och militärt inriktade underrättelsetjänstenskall läggasärskild vikt vid långsiktiga utvecklingstendenser och förändringar inompolitiska, ekonomiska och militära områden av betydelse för Sverigessäkerhet. Det bör därför övervägas att i det fortsatta beredningsarbetetinförFörsvarsbeslut 96 göra en total översyn av svensk underrättelsetjänst isyfteatt säkerställa att omvärldsutvecklingen fortlöpande bevakas så att vårtbehovav att höja krigsdugligheten tidigt uppmärksammas.Vi vet från tidigare decennier alltför väl att vårt geografiska lägegjordevårt territorium synnerligen intressant. Vi vet att spionverksamhet ochinfiltration i olika sammanhang varit omfattande. Det finns klara beläggföratt andra länder alltjämt känner behov av att bedriva en inte obetydligunderrättelseverksamhet också i vårt land.Vi måste därför noga beakta de osäkerheter som finns i vår omvärld. Närframtiden är okänd bör nyckelordet vara handlingsberedskap. Vi som levervid havet vet att båtar alltid ska förtöjas som om oväder väntaseftersombedrägligt lugn snabbt kan ersättas av oro. KontrollstationerFörsvarsberedningens säkerhetspolitiska rapport är en brautgångspunkt för utformningen av vårt totalförsvar.Tillsammans med de planerade kontrollstationerna hösten1996 samt 1998 ges vi möjlighet att säkerställatotalförsvarets förmåga om den säkerhetspolitiskautvecklingen skulle mörkna. Allt detta förutsätter attnödvändiga resurser ställs till försvarets förfogande. Vikristdemokrater vill dock betona att detta kräver långsiktigoch fortlöpande planering för att vara trovärdigt. Att låtatotalförsvarets ekonomiska ram åka upp eller ner alltförmycket skapar ingen trygghet vare sig i eller utanförtotalförsvaret. Det civila försvaretTotalförsvarets civila del bedrivs med hjälp av det fredstidasamhällets resurser, där ansvariga organ utnyttjas för att mötahot mot landets nationella säkerhet. Totalförsvarspliktigpersonal tas i anspråk för att klara de svåra påfrestningar somsamhället utsätts för vid väpnat angrepp.Kristdemokraterna anser att stora satsningar måste göras på det civilaförsvaret för att motverka samhällets sårbarhet. De senaste decenniernasutveckling har medfört en väsentlig ökning av samhällets specialiseringochkomplexitet. Samhällets olika verksamheter har blivit integrerade medochberoende av varandra på ett helt annat sätt . Störningar inomettområde kan få svåra konsekvenser på många andra områden. Denstorskalighet som ofta eftersträvas i produktion och distributionpåverkar vårförsörjningsberedskap och ökar riskerna för att enstaka olyckor skall fåallvarliga konsekvenser för människor och miljö. Med utgångspunkt fråndenvidgade säkerhetssyn som föreslås skall en helhetssyn präglasamhälletssatsningar och åtgärder för att förebygga och hantera hot och risker isåvälfred som krig. De särskilda resurser som avdelats för det civilaförsvaret skalläven kunna utnyttjas i fred.Samhällsutvecklingen innebär att andelen äldre ökar vilket ökar behovetavvård och omsorg. och sjukvården i kriser och i krigkommernaturligtvis att utsättas för stor belastning. Därvid är det viktigt attkonsekvenserna av de senaste årens förändringar inom hälso- ochsjukvårdennoggrant följs upp ur beredskapssynpunkt. som förmedlarservice och vård inom äldreomsorgen kommer tillsammans medprimärvården i kris och krig att få ta emot av det totalaantaletinneliggande patienter på akutsjukhus p.g.a. akutsjukvårdens omställningtillkrigssjukvård i ett beredskapsläge. Våra äldre ochhandikappade kan fara mycket illa om situation inte belysestillräckligt. Hälso- och sjukvården samt i kris och krigmåstedärför planeras noga.Ett väl fungerande uppföljnings- och utvärderingssystem behövs för denutökade planering som till följd av lagen om civilt försvar bedrivslokalt.Utifrån det vidgade säkerhetsbegreppet kan hälso- och sjukvården utsättasför svåra påfrestningar även i det fredstida samhället. Därför är det avstorvikt att klargöra vilka krav som kan komma att ställas på socialtjänstenvidallvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner. Ansvaret mellansocial-tjänsten och hälso- och sjukvården måste även ut.Den centrala uppgiften för det civila försvaret är att säkerställa deviktigaste samhällsfunktionerna. Robusthet och flexibilitet vad gällerelförsörjning, telekommunikationer och ledningssystem prioriteras.En effektiv informationsförmedling blir avgörande för om myndigheternalyckas lösa planerade åtgärder vid kriser och i krig. måste därför prioriteras högt inom det civila försvaret.Hot- och riskutredningen har konstaterat att den nuvarande fördelningenav verksamheten i fred och krig mellan (), () och Styrelsen för psykologisktförsvar(SPF) har funnits i ett tiotal år. En översyn föreslås av uppgifter ochorganisation på den centrala nivån inom det civila försvaret som avserförebyggande verksamhet och samhällets beredskap inför händelser i bådefred och krig.Regeringen avser nu att genomföra en sådan översyn. Med tanke på attriksdagen ännu ej beslutat om inriktningen av totalförsvarets civila delböröversynen skjutas upp till etapp två inför försvarsbeslutet.För att stärka samhällets förmåga att hantera svåra nationellapåfrestningari fred och vid höjd beredskap föreslås utbildning av civilaberedskapsstyrkor.Det är tänkt att utbildningen skall omfatta praktiska och teoretiskadelar inomområdena räddningstjänst, vård och omsorg, skydd av miljön samt allmäntotalförsvarskunskap och folkrätt.De ungdomar som genomgått denna utbildning kommer att ha ökat sittsäkerhetsmedvetande och kan därmed bidra till att minska sårbarheten isamhället. Det är av stort värde för oss alla att få tusentals ungdomarsom ärväl förberedda på att olyckor och katastrofer kan inträffa. Internationella insatserSveriges säkerhet måste i allt högre grad grundas pågemensam säkerhet byggd på hållfasta relationer mellandemokratiska stater. Det ligger därför i Sverigessäkerhetspolitiska intresse att konkret bidra till fred ochsäkerhet genom att med totalförsvarets resurser medverka iinternationella fredsfrämjande och humanitära insatser.Därmed minskar risken för uppkomst, upptrappning ochspridning av konflikter. Genom detta reducerar vi ocksåriskerna för att vi själva skulle drabbas av konsekvenserna avkonflikter och oro i vår omvärld.Att i samverkan med andra stater kunna delta i fredsfrämjande ochhumanitära insatser utomlands skall vara en av totalförsvarets huvud-uppgifter. Både inre väpnade och mellanstatliga konflikter har under desenaste åren ökat markant i antal trots att FN:s fredsfrämjande insatserkunnat utvecklas både vad gäller omfattning och innehåll. UtvecklingenpåBalkan understryker vikten av tidiga konfliktförebyggande insatser.Utifrån säkerhetspolitiska bedömningar kommer det att finnas omfattandeanspråk på internationella insatser alltifrån olika förebyggandeinsatser tillutvidgade multifunktionella operationer i pågående konflikter. Sverigeskallvara berett att delta i fredsframtvingande insatser inom ramen för FNellerOSSE. Personal skall rekryteras på frivillig väg med ekonomiskaincitamentatt fullfölja sina åtaganden.Sveriges förmåga, möjligheter och förutsättningar att bidra tillinternationell fred och säkerhet skall öka. Förmågan att snabbt kunnaigångsätta verkningsfulla insatser ska utvecklas. Sammansättningen avförsvarsmaktens internationella styrka skall väl återspegla deninternationellaefterfrågan. Samverkan mellan civila och militära enheter inom ramen förmultifunktionella insatser måste utvecklas och förstärkas.Skyddet av förband och den enskilde är mycket viktigt vid fredsfrämjandeoperationer. Hög skyddsnivå, tillgång till modern materiel, effektivsjukvårdoch säkra ledningsfunktioner är betydelsefulla faktorer när Sverigesänder utpersonal i internationella fredsfrämjande operationer.Konsekvenserna av den höjda ambitionsnivån innebär en ordentligomstrukturering av totalförsvarets organisation. Personalförsörjning,ut-bildning samt högre insatsberedskap kräver ökade resurser. Ökadsamverkanmed andra länders stridskrafter och civila insatsstyrkor medförkostnadersom måste beaktas. kan framtida insatser kräva att den allrabästamaterielen tas ur våra mobiliseringsförråd. Det är därför viktigt attpriset förvåra internationella styrkor redovisas och utvärderas kontinuerligt såatt intetotalförsvarets internationella insatser urholkar totalförsvaretsekonomiskaramar eller minskar möjligheterna att fullgöra totalförsvarets uppgifteri detfredstida samhället.I totalförsvarsramen ingår kostnader för en internationell styrka förfredsfrämjande insatser. föreslås att medel frånUtrikesdepartementetshuvudtitel (B 9 Fredsbevarande verksamhet) tillförsFörsvarsdepartementetshuvudtitel för kostnader som avser militära fredsfrämjandeinsatser. I detta anslag bör ingå de kostnader som angetts ovan liksomkostnader för eventuell förrådsställning av materiel samt förslitning avdenmateriel som används. bör besluta i särskild ordning storlekenpåanslaget till fredsfrämjande verksamhet. Stridskrafter ArméstridskrafterLandets stora yta är en grund för dimensioneringen avmarkstridskrafterna. Regeringen föreslår att fältförbandenefter höjning av krigsdugligheten bör omfatta ca 12 brigaderi tre fördelningar. För att armén ska kunna lösa ålagdauppgifter krävs välutbildade och välutrustade krigsförband.Tilltron till arméns förmåga att lösa sina uppgifter grundarsig mycket på den materiella kvaliteten hos förbanden.Armén har fortsatt behov av modern materiel för att kunna lösa sinanationella uppgifter men även för att kunna genomföra internationellainsatser. Ett fullföljande av arméns mekanisering är nödvändigt för atterhålla hög rörlighet, bra skydd och god anfallsförmåga. Personligutrustningav hög kvalitet utgör grunden för varje soldats tilltro till sinmöjlighet att lösasin uppgift.En välutbildad officerskår är en nödvändighet i den säkerhetspolitiskasituation som råder. För att säkerställa hög kvalitet hosyrkesofficerarna ochför att ha en god grund att stå på vid en höjning av krigsduglighetenbör vårabrigader ha samma utgångsläge vad gäller krigsduglighet. Yrkesofficeraremed hög kompetens, bra och modern materiel samt meningsfull verksamhetbidrar till en positiv attityd hos våra värnpliktiga.Territorialförsvaret reduceras nu från 165 000 till ca 90 000 personer.Territorialförsvarsförbandens huvuduppgifter är att skydda förtotalförsvaretviktiga objekt och skapa förutsättningar för fältförbanden att verka medfullstyrka. För att lindra effekterna av denna omfattande reducering måstebehovav god rörlighet och materiel av hög kvalitet beaktas. Eftersompersonalen iterritorialförsvarsförbanden kommer från fältförbanden har de fått engodgrundläggande utbildning och träning i att lösa svåra uppgifter.Hemvärnets utökning till ca 125 000 personer fullföljs och föreslås pålängre sikt kunna utökas om möjligt ytterligare. För att möjliggöradennautökning måste en bred rekryteringsgrund finnas. De bevakningsutbildadebör utgöra en rekryteringsbas varigenom de på frivillig grund kan geskrigsuppgifter under längre tid.Inledningen av ett framtida krig med strategiska insatsstyrkor stärkerbehovet av hemvärnsförband med modern materiel. När vi får färrefältförband bör goda förutsättningar finnas att förse vårahemvärnsförbandmed den utrustning som är nödvändig för att de ska kunna lösasina uppgifter om kriget kommer. Behov av skyddsutrustning, materiel förmörkerstrid samt sambandsmateriel bör tillgodoses. Flygstridskrafter och övrigtluftförsvarRegeringen säger i propositionen att ett framtida krigskaraktär skall bilda utgångspunkt för försvarets långsiktigainriktning. Härvid är kapaciteten hos våra flygstridskrafteroch övrigt luftförsvar av avgörande betydelse då det gällerinledningen av ett modernt krig. Kraften i angreppet kanriktas mot många utvalda mål i olika delar av vårt land.Regeringen påpekar vikten av vårt luftförsvar och menar att flygstrids-krafterna redan i grundnivån måste utformas och dimensioneras i ettlångttidsperspektiv.Cirka tolv divisioner stridsflyg med jakt-, attack- och spaningskapacitetbör ingå i grundnivån enligt förslaget. Eftersom försvaret långsiktigtskautformas för att kunna möta en angripare oavsett vilka delar av landetsomutgör mål för angreppet måste vår luftförsvarsförmåga ges sådanuthållighetatt arméstridskrafternas mobilisering och transport möjliggörs.Med fjorton divisioner bör vi kunna få den rimliga uthållighet vi måstekunna kräva för att hindra en angripare att få herravälde i luften.Ju längre uthållighet våra flygstridskrafter och övrigt luftförsvar hardestobättre skydd kan vi ge våra soldater och vår civilbefolkning i händelseavangrepp. Sjö- och kustförsvarsstridskrafterTillräckliga resurser för övervakning och hävdandet av vårterritoriella integritet måste finnas i fred för insatser runt helavår kust. Eftersom vi tidigt kan bli berörda av kriser ochkonflikter i skall särskilt här en effektivövervakning upprätthållas. Till detta område bör ävenÖstersjöns inlopp och räknas.Försvarsmakten har i sitt underlag till totalförsvarsbeslutet etapp ettangettett behov av tjugofyra ytstridsfartyg i stället för de ca tjugo sompropositionen föreslår. Eftersom propositionen betonar kravet på förmågaattkunna ingripa mot varje form av kränkning av vår territoriellaintegritet samtatt luckor i vårt övervaknings- eller insatssystem ej får förekommamåsteerforderliga resurser avdelas för och medsinabetydelsefulla importhamnar. I det fortsatta beredningsarbetet börytterligareanalyser göras innan beslut fattas om antalet ytstridsfartyg.Om stora delar av det områdesbundna försvaret reduceras måstebehovet av rörliga kustförsvarsförband beaktas.