mot · GI02So621 · 1995-01-25 00:00:00 — Det är inte ovanligt att invandrare i önskaradoptera ett bekant barn, ofta ett släktingbarn från sitthemland. Den sökande kan då ansöka vid svensk tingsrättom adoption. Tingsrätten är i alla adoptionsärenden enligtföräldrabalken skyldig att inhämta yttrande frånsocialnämnden dels i den kommun där de blivandeadoptivföräldrarna är folkbokförda, dels i den kommun därden som har vårdnaden om barnet är folkbokförd. I dessa fallfinns inte någon svensk kommun där vårdnadshavaren ärfolkbokförd att inhämta yttrande från.Förmyndarskapsutredningen föreslog i sittslutbetänkande ''Adoptionsfrågor'' (SOU 1989:100) atttingsrätt skall, vid internationell adoption, inhämta yttrandefrån behörig myndighet eller organisation i barnets hemland.Det är nödvändigt att tingsrätten har tillgång till ett sådantyttrande för att kunna ta ställning till om adoptionen är tillbarnets bästa innan man fattar beslut.Situationen blir än mer svårbedömd om invandrarenvänder sig till för att få ett medgivande att taemot barnet. kan endast utreda de sökandeslämplighet som adoptivföräldrar utan möjlighet att taställning till om adoptionen kan anses vara till barnets bästautifrån dess hela livssituation. Det finns därmed en risk attbarn kommer hit utan att någon myndighet haft möjlighet attgöra en prövning av om en flyttning till är det bästaför just det barnet.Det behövs därför en ändring av socialtjänstlagen ochföräldrabalken som medför en skyldighet för såvälsocialnämnd som tingsrätt att inhämta en utredning ombarnets situation från behörig myndighet eller organisation dom i regeringsrätten har lett till att det råder oklarheti vilken utsträckning socialnämnden, i ett ärende ommedgivande, har att beakta adoptionsförutsättningarna enligtföräldrabalken. Därmed finns det risk för att barn ochungdomar kommer till med avsikten att de skalladopteras men att adoptionen sedan inte går att genomföra.Socialtjänstlagens och bestämmelser börsamordnas så att denna risk elimineras.Såväl länsrätter som kammarrätter, som haft att prövaöverklagningsärenden över socialnämnders beslut att inte gemedgivande att ta emot utländskt barn för adoption, haråberopat avsaknad av lagbestämmelser och uttalanden iförarbetena om övre åldersgräns för adoptanter för att bifallaöverklagandet.Eftersom lagstiftning och förarbeten inte talar om vilkakrav som måste ställas på den som skall bli adoptivföräldertill ett utländskt barn anser länsrätt och kammarrätt sig oftatvungna att ändra socialnämndernas beslut. Därför bör enordentlig genomgång göras, med syfte att klarlägga vilkakrav som bör ställas på adoptivföräldrar och attlagstiftningen i enlighet med det preciseras. Genomgångenkan göras med utgångspunkt från NIA:s (Nämnden förinternationella adoptionsfrågor) kunskaper och de erfarenheter vi i fått under merän arbete med internationella adoptioner bör tastillvara. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fakta om barnetssituation i sitt hemland inför en internationell adoption2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av samordning avsocialtjänstlagens och regler,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en tydligarelagstiftning när det gäller de krav som bör ställas påadoptanter.