mot · GJ02Fi16 · 1995-11-21 00:00:00 — gäller det bara för politikerna att rensa i den djungel av hinder ochsvårigheter som fått alltför många tänkbara företagare att ge upp på förhand.Från regeringen hörs nu en läpparnas bekännelse om företagandets betydelse, ochvissa förslag i rätt riktninghar presenterats. Men om (s)-regeringen verkligen menat allvar med att man villha fler företag borde mansjälvfallet inte inlett med att- höja arbetsgivaravgiften,-- avskaffa kvittningsrätten,-- krångla till arbetsrätten,-- återinföra fackets veto mot entreprenader i kommuner,-- försämra villkoren för företag som vill konkurrera med offentliga sektorn,-- försämra möjligheterna att få fram riskkapital genom återinförddubbelbeskattning,-- höja marginalskatten,-- besluta att dra in från företagarna genom nyamomsregler,-- vägra att agera inom EU för att den sektor där de många jobben kan komma -tjänstesektorn - ska fåpremieras skattemässigt,-- likaledes vägra agera inom EU för att ändra det orimliga direktivet ompersonalbemanning vid entreprenaderoch företagsöverlåtelser.-Vi liberaler har aldrig accepterat verklighetsbilden att bristen på småföretag i på att vi som bor i är mindre företagsam än andra.För illustrera det bad vi för sedan opinionsinstitutet ställa ettpar frågor till ett representativturval svenskar . 522 personer svarade.Efter en kort introduktion i ämnet ställde först följande fråga tillintervjupersonerna: Har Du någongång övervägt att bli egen företagare? Av de svarande som inte var eller hadevarit företagare fördelade sigsvaren på följande sätt:Tabell 2:Övervägt bliegenföretagareAndel av allaMänKvinnorJa37 %51 %27 %Nej62 %48 %63 %Vet ej 1 %Källa: TEMOHela populationen - svenskar som inte är eller har varit företagare - utgördrygt fem miljoner människor. Detta innebär att över två miljoner människor sombor iSverige, utöver dem som redan är företagare, åtminstone har övervägtatt bliegna företagare.Den andra frågan, som bara ställdes till personer som inte är eller har varitegna företagare, löd så här:Den som vill starta ett nytt företag behöver en affärsidé - den kan vara mycketenkel, som att det saknas en vissslags butik i ett område, till mycket avancerad, som att börja tillverka enprodukt byggd på en uppfinning. GårDu och tänker på någon eller några idéer som kanske skulle kunna utvecklas bärande affärsidé?Tabell 3:Tänker på bärandeafärsidé?AndelMänKvinnorJa24 %29 %18 %Nej74 %69 %79 %Vet ej 2 %Källa: TEMOÖversatt till hela befolkningen skulle detta innebära att över en miljon (! )människorsom bor i går och grunnar på en affärsidé. Naturligtvis går det inte att utifråndetta säga någonting om idéernas kommersiella bärkraft. Vi kan utgå ifrån attmånga avdem saknar företagsekonomiska förutsättningar. Men bara om en mindre del komtillutförande skulle det innebära ett stort lyft för svensk ekonomi och ett rejältstöd ikampen mot arbetslösheten.Det är om detta som den s k tillväxtpropositionen borde ha handlat. Hur ska vistimulera så många sommöjligt av den miljon svenskar som funderar på att starta eget och dessutom haren affärsidé, att verkligen vågasprånget?Folkpartiet sa före valet - och många stämde in - att det behövs ca500.000 nya jobb, netto, fram för att arbetslösheten ska komma ner till hanterliga tal. Siffrankan tyckas enormt hög. Men ett annatsätt att se det är, att om bara hälften av dem som har en affärsidé vågadeförsöka förverkliga den, och lyckades,var vi vid målet, även om de flesta bara skulle starta enmansföretag.Men tvärtemot vad alla politiker talade om före valet sjunker antaletnystartade företag. Minskningenförsta var, som framgår av nedanstående tabell, jämfört medförsta halvåret 1994.Tabell 4:Nyföretagandet i 1994 1995Första halvåret 24657 34939 29634Andra halvåret 39740 33589Summa 64397 68528Källa: PRV-statistik sammanställd av i NyföretagsbarometernDet ska sägas att nedgången uppvägs något av att också antalet konkurserminskat, menden nedgången kompenserar inte alls det minskade tillflödet av nystartadeföretag. Detär också viktigt att påpeka att jämförelsen egentligen inte borde avse det antal somstartade utan det antal som hade behövts för att på allvarska kunnapressa tillbaka massarbetslösheten.Den politik vi föreslår för att få fram nya företag och se till att de redanexisterande växer handlar inte omhokus pokus. Det handlar om att inte hindra en del av den miljon svenskar somvill starta eget och haraffärsidéer att göra det. Och självklart att de som redan vågat språnget kanväxa vidare.Vårt parti har en bred kontaktyta mot småföretagandet. För att kunna driva enbra småföretagarpolitik måsteman förstå psykologin bakom företagande. Vi träffar ofta småföretagare. I dekontakterna har växt fram enganska tydlig bild av vad företagarna vill ha för att kunna tro och våga expandera.- Företagaren vill veta vad som gäller. Affärsrisken är fullt tillräcklig - attdärutöver behöva oroa sig förändrade politiska förutsättningar är en mycket negativ och hämmande faktor. (s)-regeringens alla återställareoch därefter vissa återställare av återställarna har under loppet av ett årryckt undanplaneringsförutsättningarna för många småföretagare inte bara en utan fleragånger. Självfallet måste regleremellanåt reformeras, men då måste det för det första vara för att förbättra,inte försvåra, för företagen ochför det andra får inte växlingarna vara så kortsiktiga och snabba som undersenare tid.-- Företagaren är i behov av ett visst riskkapital utöver det hon/han själv kansätta in. Den svenskariskkapitalmarknaden är tyvärr mycket outvecklad.-- Företagaren måste kunna låna till rimlig ränta. Det ränteläge för lån iSverige som gällt de senaste åreninnebär att lönsamheten på tilltänkta satsningar måste vara mycket hög.Storföretagen kan skaffa kapitalutomlands. För småföretagen återstår ofta bara lån i till den högasvenska räntan.-- Företagaren måste kunna anställa medhjälpare på rimliga villkor. Detta attanställa är ofta ett av de svårastebesluten för en företagare. Kostnaderna, krånglet, ansvaret, den långsiktigabindningen gör att många drar sigför att anställa.-- Företagare i tjänstebranscher behöver sänkt skatt för att kunna konkurrera med gör-det-själv-alternativen.När konkurrensen består i göra-själv, göra-svart eller inte-göra-alls kan detbli för tufft för de småtjänsteföretagen om de inte får någon lättnad i skattereglerna.-- Företagaren ska inte behöva konkurreras ut av kommunala skattepengar.Självfallet måste varje företag tålakonkurrens, men den ska vara rättvis.-- Företagaren ska inte alltid behöva få pengar sist om hennes/hans kunder görkonkurs. Många företag har desenaste åren gjort konkurs bara för att deras kunder gjort det. Det ärförmodligen klokt statsfinansiellt att låtastatens skattefordringar få en lägre prioritet vid konkurs.-- Företagare vill ha ut något ekonomiskt av allt övertidsarbete, alltrisktagande, allt ansvarstagande.Företagspolitik är också företagarpolitik. Arbetsgivare är också människor avkött och blod. De höjdamarginalskatterna måste åter sänkas och skattereformens princip om hälften kvaråter respekteras.-- Företagaren vill ägna sig åt sitt företag och sina kunder, inte myndigheteroch blanketter. Förenklingsarbetetmåste drivas vidare. Vem kom på att alla företag måste trycka nya brevpapper?Och vem kom på att allamänniskor i EU ska ha en yrkeskod?-- Företagaren behöver ett skyddsnät om hon/han trots allt misslyckas. Ävenföretagare borde kunna få ut a-kassa om företaget läggs i malpåse.-De här synpunkterna har legat till grund när vi format vår småföretagarpolitik.Här ärnågra av de viktigaste inslagen i den. Ge företagen långsiktiga och bra villkor - vänstersvängen hösten-vintern 94/95 var katastrofalDen förra regeringen lyckades förvisso inte med allt, men faktum är att detfinns tydligasiffror på att företagarklimatet upplevdes bättre. En mätning visade att svenskaföretagare var de mest optimistiska i ! Mycket tyder på att den optimismen ficksig en allvarlig törn efter regeringsskiftet. Skattechocken mot företagen ochåterställarnatog musten ur många existerande och blivande företagare.Den s k rödgröna röran som styrde politiken efter regeringsskiftet försämrade på delångsiktiga förutsättningarna att driva företag i vårt land. Skatterna påkapital, och därmed också på det viktigariskkapitalet, höjdes med . Sammantaget höjdesskatterna på arbete ca 35 miljarder kronor.Samverkan med har självfallet varit bättre. Men det vi har sett av s-c-samarbetet har varitotillräckligt för att skapa bra villkor för småföretagen. Det är svårförståeligt att ett gammalt småföretagarpartisom t ex kunnat acceptera förslaget om förtida momsinbetalning. Förutomklara negativa effekter rentfaktiskt har det dessutom mycket stora negativa psykologiska effekter, genom att företagarna upplever det somom politikerna inte förstår deras verklighet. Utan att nedvärdera industrin måste tjänstesektorn komma mer ifokusGränsen mellan industri och tjänstesektor är flytande i en modern ekonomi.Kunskapsinnehållet i industriprodukterna blir allt större. På lång sikt ärkvalitet och ettstort kunskapsinnehåll en långt viktigare konkurrensfaktor än en låg kronkurs.Ändå är det viktigt att politiker och andra beslutsfattare är vakna för att detöverväldigande antalet nya jobbde närmaste åren kommer att komma i tjänstesektorn: informationshantering,konsulteri, turism, vård, omsorg,underhållning, kommunikation, s k industrinära tjänster, hushållstjänster etc.För fattas alla beslut medindustriföretagets villkor för ögonen, kommer många av de nya tjänsteföretagenatt missgynnas.Tjänsteföretagen har ofta en speciell situation. De är arbetskraftsintensiva med litet eget kapital. Deras behovav flexibla anställningsformer, personalutveckling, konsolidering etc kan krävaandra lösningar än de somskapats med industriföretagen i fokus. Det har påpekats att en del av de nya,ofta snabbt växandetjänstebranscherna, som reklam, underhållning och etermedia, inte har dentradition av kontakter med detoffentliga utbildningsväsendet som mogna branscher har byggt upp. Det kan finnas anledning att se över huranpassat utbildningsväsendet är till de nya tjänsteföretagens behov.Den amerikanske ekonomen påpekade attmöjligheterna tillrationaliseringar i tjänsteproduktion, generellt sett, är mindre än ivaruproduktion. Eftersom mycket tyder på attdetta är sant menar vi att det är ett argument för att, åtminstone i ensituation när behovet av nya jobb är mycketstort, ha en lägre beskattning av tjänstesektorn. Ett tillkommande argument äratt en del av tjänsteföretagenkonkurrerar med gör-det-själv-alternativen och därmed är mycket beroende av attinte vara alltför dyra. Det ärdärför vi drivit på för en grön skatteväxling, inriktad på sänkt beskattning för tjänstesektorn. I avvaktan påinternationella överenskommelser om hårdare miljöskatter föreslår vi kraftigtsänkta arbetsgivaravgifter förtjänsteverksamheter, finansierade med en kombination av besparingar och vissamiljöskatter. Den svenska räntan är fortfarande för högVi har lagt en rad förslag i syfte att få ner den svenskaräntenivån. Trots attSverige fått en glädjande nedgång i marknadsräntornaärdet svenska ränteläget fortfarande högt och högre än de flesta andra jämförbaraländer.Tyvärr fick vi inte gehör för våra förslag under vårriksdagen, även om vi i ettskedeförde konstruktiva samtal med regeringen om det svenska konvergensprogrammet.Vårbedömning är att saneringen av statsfinanserna måste drivas snabbare. Det måsteskebesparingar genom minskat företagsstöd, en minskning av bostadssubventionerna,enviss höjning av pensionsåldern, neddragning av antalet som utbildas inomförsvaret mm. Och det är direkt oansvarigt att sänka matmomsen.En höjd ambitionsnivå när det gäller budgetsaneringen skulle bidra till attytterligare pressa ner de svenskaräntorna, till gagn för boende, företagande och arbete.Den höga räntan försvårar för företagen på olika sätt. Det alla självklart först tänker på är att krediter blirdyrare. En annan sida av problemet är att tillgången på genuint riskkapital, dvs där enskilda människor ärberedda att satsa en slant i ett företag för att utveckla en idé ellerexpandera, också påverkas negativt. Med högaräntor är mindre riskfyllda, alternativa placeringar i t ex räntebärandestatspapper mera attraktiva placeringar. Förbättra tillgången på riskkapital och ändra skadliga skattereglergenastRiskkapitalförsörjningen måste förbättras genom att den dubbla beskattningen avföretagens vinster avskaffas. Dubbelbeskattningen är i praktiken en straffskattpå nyajobb.Nu har regeringen kommit så långt i sin återställar-av-återställare-politik attdenna fråga skall utredas för atteventuellt få sin lösning . Vi välkomnar omsvängningen men beklagar att dyrbar tid gått till spillo. Försvensk tillväxt är det centralt att vinstmedel från de just nu vinstrika,väletablerade exportföretagen kankanaliseras över till nya innovationsföretag. Dubbelbeskattningen försvårar ensådan överföring genom att denlåser in vinsterna i de företag där de genererats. Detta fenomen är extra starkt i en högkonjunktur.Vi har tidigare föreslagit att riskkapitalavdrag införs och välkomnar att så nuskall ske. Men det borde intefinnas en tidsbegränsning och dessutom bör avdraget också gälla föraktier som handlas på nyamarknadsplatser för innovatörskapital. Regeringens förslag riskerar att strypaden framväxande marknadsplatsenför mötet mellan riskvilliga sparare och innovationsföretag som befinner sig iett tidigt stadium i sin utveckling.Vi vill ge uppskov med bolagsskatt för nystartade företag så länge pengarna inte tas ut. Nya snabbväxandeföretag avstår ofta från utdelningar och styrelsearvoden för att kunna satsaallt på snabb tillväxt. Likväl bromsasdenna ibland av stora skattebetalningar. Vi menar därför att man i sådana fallbör kunna ge uppskov medbolagsskatten så länge inga utdelningar till ägarna sker.Skattereglerna för s.k. fåmansföretag bör ändras och sänkas i syfte att förenkla för egenföretagarna.Vi föreslår också att köp av egna aktier tillåts för onoterade bolag i syfte att underlätta generationsskiften.Vi vill främja tillkomsten av högteknologiska företag, bl.a. byggda på idéer som föds inom högskolor ochuniversitet. Om erfarenheterna från Innovationscentrums verksamhet visar siggoda bör det finnas beredskap attskjuta till ytterligare pengar till innovatörsstöd av detta slag.Vi har länge arbetat för att företagen ska uppmuntras att införaandel-i-vinst-system. Vi tror att det ökararbetsglädjen och engagemanget och därmed produktiviteten. Vi kan nu glädja ossåt att antalet företag somprövar detta kraftigt ökat. Men regeringen har hotat med att försämraskattereglerna för systemen. Vi tror att detvore mycket olyckligt om den förändringen genomfördes. Gör det lättare att anställaVi vill genomföra vissa förändringar i arbetsrätten, framför allt återställasocialdemokraternas återställare i syfte att underlätta nya jobb. Men vi ärockså bereddaatt gå längre. Det hade diskuterats förslag i den arbetsrättskommitté, somsocialdemokraterna avsatte efter valet, som finns anledning att ta upp. Dit hört ex entydligare ställning för s k uppdragstagare liksom att på vissa punkter stärkadenenskildes ställning i arbetsrätten. Att öka antalet former som människor kananlitas iavlönat arbete förbättrar flexibiliteten och sannolikheten att någon form skallpassa vidvarje givet tillfälle.EU har fastställt regler som i korthet innebär att en entreprenör som övertar en verksamhet också måste övertaall personal. Vi anser reglen olycklig och att den bordeverkat inom EU för att avskaffa den.Istället har den införts i svensk lagstiftning med en ännu mera långtgåendeutformning än nödvändigt.Rörligheten på arbetsmarknaden, såväl mellan branscher och yrken somgeografiskt, bör stimuleras. Välfungerande utbildningsinsatser av hög kvalitet bidrar till yrkesmässigrörlighet. Informationsteknologinsutveckling bör kunna innebära att en geografisk rörlighet inte - som tidigare -leder bara i en riktning. För en näringspolitik som hjälper, inte stjälper, småföretagKommunal näringspolitik i form av en rik flora kommunala bolag som drivs i formavaktiebolag är vi avvisande till. Från såväl demokratiska som ekonomiskautgångspunkter är dessa bolag ofta till skada för medborgarna. Konkurrens pålikavillkor sätts ur spel vilket skadar det privata näringslivet på orten och ärtill men förskattebetalarna.Det kan vara på sin plats att se över kommunallagens kapitel om kommunernasekonomi och klargöra vissafrågor. Vi vill i det sammanhanget rekommendera en stor restriktivitet avseendekommunala bolagsbildningar.De allra flesta kommunala bolag kan antingen försäljas, eftersom de bedriver enverksamhet som kommuneninte behöver eller ens är bäst på, eller övergå i förvaltningsform, så attmedborgarna ges bättre insyn. Tusentals nya småföretag kan gro ur kommunernasmonopolverksamheterDen valfrihetsrevolution på det kommunala serviceområdet som sattes igång avborgerliga majoriteter i riksdag och många kommuner 1991-94 har stoppats ochrullatstillbaka av socialdemokraterna. Medborgarnas möjligheter att göra egna val inomdetsociala serviceområdet och utbildningsområdet begränsas. Personalen inombarnomsorg,skola och sjukvård har inte längre samma frihet att starta eget eller välja enannan änmonopolarbetsgivaren.Förnyelsen gav mer välfärd för pengarna: kunde i början av1990-talet ökad produktivitet ihuvuddelen av sektorn uppmätas i den offentliga verksamheten. Församhällsekonomin och kommunernakommer den socialdemokratiska dogmatismen visa sig vara en dyr affär. I ettsysselsättningsperspektiv äreffekterna dessutom ett mycket allvarligt steg tillbaka: inte nog med attkommunerna skär ned och tvingas sägaupp folk. läggs till detta signalen att det inte är någon idé att startaeget, att bli sin egen och locka medkvalitet, annorlunda pedagogiska idéer, bättre öppettider eller något annat somde privata alternativen profileratsig med. Bland människor som jobbar med vård och omsorg, med barn och gamla, med undervisning ochfritidsverksamhet, finns också entreprenörer vars idéer och driftighet kunnatbli ett eget företag. Även dennaform av nyföretagande hejdas effektivt av (s)-politiken. Hur mycket det än talas om "förnyelse" i detsocialdemokratiska partiet fortsätter samma parti att motarbeta alternativen -det senaste exemplet är förslagetfrån friskolekommitténs majoritet om försämrade villkor för friskolor. Men vikommer att fortsätta att både talaom och i praktiken verka för förnyelse. Skyddsnät om det misslyckasSka fler våga språnget och bli företagare måste också skyddsnäten fungera. Ettförslag iden andan var kvittningsrätten för förluster i näringsverksamhet mot inkomst avtjänst.Den genomfördes av den borgerliga regeringen, avskaffades av socialdemokraternaihöstas men ska nu återinföras. Det välkomnar vi.Ett annat förslag i samma anda är att förbättra de ytterst striktaa-kassevillkoren för företagare. För att enföretagare skall betraktas som arbetslös måste han/hon ha avvecklat sin rörelse, vilket i allmänhet har inneburitett tvång att sälja fast egendom och rörelsetillgångar. Dessa regler är förhårda. De tvingar fram avveckling avverksamheter som skulle kunna ge försörjning i framtiden.En möjlighet att lägga företag under a-kassetiden bör därförinföras. För att kostnaderna skallhållas nere och risken för konkurrenssnedvridningar undvikas måste villkoren -t.ex. vad gäller kontroll ochkarenstid - för ett sådant alternativt arbetslöshetsbegrepp för företagare varastrikta. Förbättra möjligheterna att utveckla uppfinningar och innovationerMöjligheten att snabbt och till rimliga kostnader få patent på nya idéer hörtill decentrala äganderättsliga aspekterna av marknadsekonomin. I de fornaplanekonomiernasövergång till marknadsekonomi har lagstiftning på detta område varit ennödvändiginstitutionell förändring.Också i vårt land finns utrymme för förbättringar. Det förekommer t ex attenskilda uppfinnare får se sinaidéer utvecklade av andra företag, trots att de sökt patent. Vissa medialtuppmärksammade fall har också rörtutländska företag som utvecklat svenska idéer, utan att de svenska uppfinnarnafått ersättning. Att drivarättsprocesser om sådana patentintrång är tidskrävande och kostsamt. Antalettingsrätter som hanterarpatenttvister och deras geografiska spridning bör ses över. Enligt uppgift ärdet f n endast tingsrättsom behandlar dessa fall, vilket självfallet kan leda till oacceptabelt långaväntetider.Propositionen tar upp dessa frågor men har inte några konkreta förslag tillförbättringar när det gäller t expatentintrång. har länge drivit frågan om hur enförsäkringslösning som skulleomfatta många patentinnehavare skulle kunna utformas. Dess förslag tillförsäkringslösning på kommersiellagrunder omnämns i propositionen. Eftersom uppfinnarföreningenspatentintrångsförsäkring som funnits i 15 årupphör att gälla är det angeläget att de åtgärder vidtas som kankrävas för att försäkringsfråganskall få en generell och acceptabel lösning. Det rör sig bl a om att statengaranterar ett grundkapital om ,motsvarande tio gånger försäkringsbeloppet för de uppfinnare som vill teckna enrättsskyddsförsäkring motpatentintrång. Enligt vår mening bör en sådan lösning med en statlig garantikunna komma till stånd. Sätt företagande på skolschematSkall den kulturförändring som vi hoppas på i samhället till förmån förentreprenörskapverkligen komma till stånd måste en grund läggas redan i skolan. Dagens skolagör intetillräckligt för att föra eleverna i kontakt med begreppet företagande. Det gårnaturligtvisatt hävda att det viktigaste är att skolan förmedlar baskunskaper och uppmuntrarkreativitet över huvud taget, men vi tror att det är nödvändigt att"företagande" också fåren större roll än i skolan. En första introduktion bör ske redan igrundskolan ochföretagande bör återkomma som ett moment i alla gymnasieprogram. Inom ramen fördesamhällsorienterande ämnena bör begrepp som affärsidé, marknadsbedömning,affärsrisk och riskkapital gås igenom - gärna med praktiska tillämpningar ochstudiebesök hos småföretagare och innovatörer. Skolan skall inte bara utbildablivandelöntagare utan också blivande företagare. Den insikten har inte riktigt slagitrot i dagensskola, även om vissa skolor - bl a vissa friskolor - bestämt sig för attprofilera sigsärskilt mot entreprenörskap. Hävda arbetslinjen ännu tydligareI ett äldre samhälle var sambandet mellan arbete och välstånd självklart ochlätt att se.Ju mer man arbetade, desto mer fanns att förbruka och fördela. I dagens komplexasamhälle är sambanden svårare att se. länder blir rikare år från årtrots att10-20 % av arbetskraften står utanför arbetsmarknaden. Bilfabrikerna tycksframbringafler bilar ju färre som arbetar i dem.I internationell debatt talar man om jobless growth, tillväxt utan arbete.Sambandet tycks upphävt.Vår övertygelse är att det upphävda sambandet är en synvilla. Även omförekomsten av a-kassor,arbetsmarknadspolitik, av lånefinansierad offentlig konsumtion och skattefinansierad sektorsom skenbart verkar oberörd av konjunktursvängningar har gjort sambandet svårtatt upptäcka finns det därlikväl. Det är arbete som ger välstånd. Stor arbetslöshet hotar välståndet.På det individuella planet måste det vara de egna preferenserna som avgöravvägningen mellan arbetstid ochfritid. Arbete ger sin typ av stimulans och materiella resurser, fritid ger enannan typ av stimulans ochimmateriella värden. För samhället är det nödvändigt att grundprincipen är attdet skall löna sig ekonomiskt attarbeta. Möjligheterna till individuell anpassning av arbetstiderna bör varagoda. Morgondagens arbetsmarknadkommer att vara mer flexibel än dagens och det kommer säkert också gällaarbetstiderna.Trots att det i den allmänna debatten talas mycket om sex timars arbetsdag ärproblemet i verkligheten attmänniskor inte får arbeta så mycket de önskar. Arbetslösa vill ha jobb och många deltidsanställda vill haheltidsjobb.