mot · GI02T210 · 1995-01-25 00:00:00 — 1 Vägtrafiken -- stor och viktig del av transporter ochsamhälleEn förutsättning för fungerande transporter och ett i övrigtfungerande samhälle är att vägtransporterna fungerar väl.Vägtrafiken är det i särklass dominerande transportsättet, nioav tio resor i sker på väg, åtta av tio med bil.För att vägtransporterna skall fungera måste vägarna varabyggda med god standard och underhållet vara bra. Förutomsamhällets allmänna funktion, den ekonomiska tillväxtenm.m., påverkas både miljön och trafiksäkerheten av vägarnasutformning och funktion. Bättre vägar ger effektivaretransporter, ökad tillväxt men också lägre avgasutsläpp ochfärre skadade och döda i trafiken.Under många år har såväl byggandet av vägar somunderhållet av dem varit bristfälligt. Den förra regeringen togbetydande krafttag, inte minst när det gäller att förbättra ochmodernisera vägnätet. fram till år 2003planerades och beslutades att satsa kraftfullt på bättre vägar.Därutöver togs delbeslut om att genom bl.a.storstadsöverenskommelserna satsa ytterligare miljarder påvägbyggande, som skall bekostas av trafikanterna själva.Bilismen och vägtrafiken ger jobb. Man beräknar att merän 300 000 arbetstillfällen är direkt eller indirekt kopplade tillbilismen. har två biltillverkare, och ,som genererar stora exportinkomster. av detillverkade personbilarna exporteras, av de tungafordonen.I stort sett alla svenskar är beroende av bilen. Dettaberoende är mycket stort i ett internationelltjämförelseperspektiv. En av huvudanledningarna är givetvisatt är ett glesbefolkat land. Andra orsaker är attsvenska kvinnor i stor utsträckning förvärvsarbetar och atten allt större andel av befolkningen är pensionärer som blivitallt mer aktiva och bilburna.1.1 Påverkar och påverkas mycketBilismen som företeelse är ett resultat av och påverkarmånga olika sektorer i samhället. Några exempel är:SamhällsekonominMedborgarnas frihet och livskvaliténMiljönRegionalpolitikenJämställdhetenFöretag ochföretagandetRörligheten och tillväxtenOm man ser till statens arbetsuppgifter och organisation,påverkas och påverkar bilismen bl.a. följande departement:KommunikationsdepartementetFinansdepartementetNäringsdepartementetMiljödepartementetUtrikes(handels)departementetJustitiedepartementetArbetsmarknadsdepartementetEn åtgärd på ett departements område kan ge betydandeeffekter på en rad andra områden. Det visar bl.a. kommanderedovisningar och resonemang i denna motion. Man kankonstatera att det finns all anledning att överväga hur frågorrörande bilism skall kunna hanteras så smidigt och effektivtsom möjligt.Bilfrågornas hantering på regeringsnivå behöver ses över.Någon form av mer utvecklat samordningsansvar börklargöras. Detta kan ske genom att departementsstrukturenoch -organisationen ses över och ändras. En annan form kanvara att ett visst departement eller statsråd ges ettövergripande, mer omfattande ansvar.2. Bilisterna har motarbetatsÅtgärder som påverkar bilismen och bilisterna negativt ärvanliga. I de flesta förslag att stärka statskassans finanserfinns åtgärder som drabbar dem som är bilberoende. Det kanhandla om bensinskatteskärpningar, höjd försäljningsskatt(accis) på bilar, eller försämrade avdragsregler. Den senaretidens ekonomisk-politiska åtgärder är exempel på detta.Om man ser tillbaka på vilka åtgärder som drabbatbilisterna , kan listan göras lång.En av de mest uppmärksammade åtgärderna var denkraftiga höjningen av bränslebeskattningen i samband medatt bensinen momsbelades. höjdesbensinpriset med mer än per liter.I den ''krisuppgörelse'' som träffades mellan regeringenoch socialdemokraterna kämpade länge för attbensinskatten inte skulle höjas främst av miljöskäl, vilketsåledes gäller den blyfria bensinen. Målsättningen är attbensinpriset skall ner i nivå med övriga Europa.Bensinskatten bör sänkas när det statsfinansiella lägetmedger detta.2.1 Fler negativa åtgärder diskuterasMånga ytterligare förslag som försvårar bilinnehav hardiskuterats . Ändrade regler för tjänstebilarförbereds i . Orsaken uppges vara att maninte skall uppmuntra ''onödigt'' bilanvändande. De som harvetskap om hur tjänstebilssystemet används inser attresonemangen haltar. Det är snarare regel än undantag att desom har tillgång till tjänstebil har det för att vederbörandebehöver en bil i sitt arbete. är tjänstebilar enbetydande kostnad för företagen, som därför på olika sättreglerar de anställdas möjlighet att använda dem privat.Även för de anställda medför innehavet av en tjänstebil enmycket märkbar kostnad i form av skattebelastning. Detabsoluta flertalet av tjänstebilarna utnyttjas därför avmedborgare som är beroende av sin bil i tjänsten. För enperson med en normal tjänstebil ökar skatten motsvarandeen inkomstökning med mer än 50 000 kronor.Försämrade regler för tjänstebilsinnehavarna kommer attmedföra att allt fler väljer att köpa en egen, äldre bil för attmot milersättning använda den i tjänsteutövningen. Därmedfår vi en ännu äldre bilpark med sämre miljö- ochtrafiksäkerhetseffekter. En sådan utveckling riskerar att geökad byråkrati och ytterligare krångel i form av körjournalerm.m. Vi motsätter oss inte en översyn av reglerna, men nyaregler skall inte försvåra tjänstebilsinnehav.Den statliga trafik- och klimatkommittén, TOK, föreslårytterligare försämringar för bilisterna. Utöver skärpta ochkrångligare regler för tjänstebilar vill kommittén höjabensinpriset mycket kraftigt och därutöver införa s.k.områdesavgifter. Vi motsätter oss dessa och liknande förslag.Ledande socialdemokrater har tidigare också fört framresonemang om att på olika sätt tvinga fram en ökad närhetbostad--arbete. Det är självfallet så att människor, så långtdet är möjligt, försöker minimera avståndet förarbetspendling. Ett fritt samhälle och bibehållen rörlighetkräver dock att direkta statliga eller kommunala ingripandenpå detta område inte skall förekomma.En rörlig arbets- och bostadsmarknad är en förutsättningför ett väl fungerande samhälle. Skatteregler ochtrafikkostnader skall inte aktivt motverka sökande efterarbete även på ett visst avstånd från den ordinariebostadsmarknaden.2.2 Försämringar drabbar vissa extra hårtRedan nu kan man avläsa vad försämrade villkor förbilinnehav får för resultat. Ökade skatter m.m. ger negativaeffekter rent allmänt men har också sin udd speciellt riktadmot vissa invånargrupper. En SIFO-undersökning från 1994visar att vart fjärde hushåll har dragit ned bilanvändandet densenaste tiden och vart tionde hushåll har gjort sig av medandrabilen (oftast kvinnans).SIFO-undersökningen visar att barnfamiljer och framförallt kvinnorna har drabbats av de ökade kostnaderna förbilinnehav. Detta är mest påtagligt utanför vårastorstadsområden.Pensionärernas behov av individuella transporter har ocksåökat. Även de drabbas extra hårt av ökade kostnader förbilinnehav.Det finns således många uppgifter som tyder på atteffekterna av ökade bilkostnader slår extra hårt mot vissagrupper. Därför bör en genomlysning i form av en ''bilsocialutredning'' genomföras innan ytterligare försämringardiskuteras.En åtgärd som kan genomföras relativt omgående är attmodifiera regelsystemet för avdragsrätt vid användande avbilen till och från arbetet. För många föräldrar med små barnsom väljer att arbeta utanför hemmet är bilen av tidsmässigaoch praktiska skäl ofta en nödvändighet för att hämta ochlämna barnen. Därför är det i högsta grad rimligt attavdragsrätten utvidgas till att gälla resor till och frånbarnomsorg (under förutsättning att gällande krav påtidsvinst uppfylls). Reglerna bör alltså ändras så att även dentid som åtgår för detta skall få räknas med vidtidsvinstberäkningen.3. Betalar bilisterna sina kostnader?De senaste åren har de olika transportgrenarnas kostnaderdiskuterats livligt. Man försöker bl.a. på olika sätt beräknade samhällsekonomiska kostnaderna för olika trafikslag.Vissa beräkningar vill påvisa att de olika kollektivatransportslagen betalar för mycket och att flyg- ochvägtrafiken betalar för litet.Oberoende av kostnadsjämförelser mellan olika trafikslagär det viktigt att också försöka belysa vad man kan kalla''samhällsekonomiskt positiva'' effekter. Detta har dock integjorts i någon betydande omfattning.Vilket värde skall man åsätta det faktum att medborgarekan befolka hela , och inte enbart de mest centraladelarna? Att ''hela ska leva'' är en devis somsamhället kan behöva åsätta ett värde borde vara helt klart. ''Öppna landskap'' i stora delar av landet är också ett mål.Möjligheten för fler kvinnor att få tillgång till bil handlar omjämställdhet. Att ge fler pensionärer chans att klara av ettbilinnehav ger ett mervärde för dem som kan åsättas ensamhällsekonomisk intäkt.3.1 Förnyelse och helhetssynBilismens miljöpåverkan är heller inte statisk. I takt medatt en allt större andel av bilparken är katalytiskt avgasrenad,minskar kostnaderna för bilismens miljöpåverkan. I dagsköts av transportarbetet med avgasrenadebilar. Därigenom har också utsläppen och miljökostnadernaminskat betydligt jämfört med när de första beräkningarnagjordes. Beräkningar, av bl.a. miljödebattören ,visar att skattebelastningen på moderna bilar nu är högre änvad miljö- och övriga samhällsekonomiska kostnader enligthonom motiverar.Det är hög tid att göra nya beräkningar avseende de olikatransportslagens samhällsekonomiska påverkan. I dessaberäkningar behöver den nya reningstekniken, liksom ocksåde olika samhällsekonomiska intäkterna, medräknas.4. För en bättre miljöDe som anser att vägtrafiken och bilismen inte betalar sinakostnader vill följaktligen höja skatter och avgifter påbilismen. Om man bortser från argumentets rimlighet,medför ökade skatter och avgifter negativa effekter, inteminst på miljöns område.Äldre bilar underhålls sämre om kostnaderna är höga.Svenska skatter på bilismen är mycket höga i ettinternationellt perspektiv. Den svenska genomsnittsbilen hari dag ungefär samma ålder som motsvarande bil hade i DDRinnan muren föll. Den svenska bilparkens ålder ärföljaktligen även uppseendeväckande i ett OECD-perspektiv.Orsaken är att det har varit alltför få bilfamiljer som ansettsig ha råd att köpa en ny eller nyare bil. Delvis kan dettaförklaras av att den svenska ekonomiska utvecklingen varitsämre än vad våra västeuropeiska grannar haft. En stor delav förklaringen finns dock i det faktum att bilismen somföreteelse är högre beskattad i Sverige.Vi ligger i världstoppen i bensinskatteligan. Den svenskaförsäljningsskatten, accisen, på bilar är också hög. Som lökpå laxen tas en hög moms ut -- även på försäljningsskatten.Allt hårdare regler kring tjänstebilar och diskussioner omytterligare skärpningar har medfört att nybilsförsäljningen iSverige ligger på en låg nivå. Även om försäljningsökningende varit stor är totalantalet nysålda bilarfortfarande mycket lågt såväl i ett internationellt som ettsvenskt historiskt perspektiv.4.1 Pålagor ger sämre miljö, trafiksäkerhet och färrearbetenMan kan förledas tro att en minskad nybilsförsäljning kanvara bra för miljön. Inget kan vara felaktigare. I och med atten ny bil har effektiv katalytisk avgasrening, medför varje nybil som ersätter en gammal att miljön tjänar ordentligt på det.En bil med modern avgasrening har enbart 5--10 procentutsläpp av hälsovådliga ämnen, jämfört med en bil utankatalytisk avgasrening. Ju större andel bilar i den svenskabilparken som är nya, desto bättre är det för miljön.Även koldioxidutsläppen minskar om bilparken är yngre.En ny bil har genom teknisk utveckling lägrebensinförbrukning än en bil i samma viktklass.Beroende på bristande underhåll, slitna motorer m.m. på deäldre bilarna skiljer det sammanlagt i specifikbränsleförbrukning, d.v.s. koldioxid, till den gamla bilensnackdel.Också trafiksäkerheten förlorar på att de svenska bilarnaär äldre än vad de borde vara. Det säger sig själv att det, omolyckan är framme, är bättre att färdas i en bil med ickerostskadade plåtar och bärande balkar. Utvecklingen mot attallt fler nya bilar har låsningsfria bromsar och krockkuddepåverkar också säkerheten. Sidokollisionsskydd, SIPS,för att sidokrockars faror minskar betydligt.Trafiksäkerheten ökar med fler nya bilar och färre äldre.Även i ett arbetsmarknadsperspektiv skulle en ökadnybilsförsäljning ge stora vinster. Den svenska bilindustrinmed och i spetsen gör så att sammantaget, i allaled, 100 000-tals arbeten är säkrade.4.2 Bättre vägar, kringfartsleder och ny teknik det bästaSammantaget visar det sig att det bästa sättet att minska denegativa miljöeffekterna från bilismen är att tillse att nyteknik introduceras i bilarna. Därutöver bör moderntrafikinformations- och -styrningsteknologi utnyttjas.Antalet omkörningar, stopp och köbildningar måsteminimeras. Detta kan även åstadkommas genom drifts- ochunderhållsinvesteringar samt nybyggande av vägar.I miljödiskussionerna är det också viktigt att anlägga enhelhetssyn. Om man vidtar mycket drastiska åtgärder påbilsidan för att minska biltrafiken och koldioxidutsläppenmed exempelvis en tredjedel, kommer detta att väcka stortmotstånd. Om det beslutas att avveckla tvåkärnkraftsreaktorer så att fossileldad ersättningsenergi ökarutsläppen av koldioxid med samma omfattning, blir troligenförståelsen minimal.I miljödiskussionerna måste man ta hänsyn till helheten.Annars riskerar människornas genuina miljöengagemang attfå sig en ordentlig knäck.Vi avvisar olika typer av s.k. områdesavgifter. S.k.trängselavgifter skall dock kunna uttagas. Att sådana haraktualiserats beror främst på att man inte kontinuerligt setttill att alternativa vägar och kringfartsleder byggts.Trängselavgifterna skall användas till att finansiera nyavägar.5. Stimulera förnyad bilparkOm en sänkt bilbeskattning medför att fler nya bilar säljs,kan skatteinkomstsänkningen per bil motverkas av att detsäljs fler bilar.I sänktes momsen för nya bilar för något årsedan. Resultatet blev en icke oväsentlig ökning avnybilsförsäljningen.I avskaffades försäljningsskatten helt pånya bilar . Detta ledde till attnyregistreringarna ökade betydligt, trots en i övrigt ''sval''ekonomi.Om skulle få en motsvarande utveckling,kompenseras bortfallet av accisen med ökade momsintäkterfrån de nya bilarna. Det finns anledning att genomgripandeanalysera de ekonomiska m.fl. effekter som en sänktbeskattning av bilismen kan ge.5.1 Vinster med höjd skrotningspremie?Det finns olika sätt att få till stånd en ökadnybilsförsäljning. Många av dessa medför också en förnyelseav den totala bilparken. Sänkt skattebelastning påbilfamiljerna skulle troligen ge en ökad nybilsförsäljning.Att på annat sätt aktivt stimulera en ökad utskrotning av äldrebilar kan vara att höja skrotningspremien.Om en höjd skrotningspremie finansieras genom höjdskrotningsavgift vid försäljning av nya bilar, riskerar ensådan höjning av nybilspriset att motverka den ökadebilförsäljning som är önskvärd.I debatten har det föreslagits att finansieringen av denhöjda bilskrotningspremien kan ske genom en höjning avskatten för äldre bilar. Även en sådan finansieringsformriskerar att motverka en ökad nybilsförsäljning, eftersominnehavarna av de äldre bilarna då får en ännu sämrehushållsekonomi.Om bilskrotningspremien höjs är det också viktigt att setill att det inte är bilskrotningsföretagen som tar hemvinsterna. Det bör därför undersökas om höjdabilskrotningsavgifter kan vara ett effektivt och ekonomisktsätt att förnya bilparken.6. Bättre vägarDet är viktigt att den påbörjade satsningen på vägarfullföljs. Underhållet måste utföras så att det nyavägkapitalet inte minskar. Ett sätt att se till att de satsadeunderhållspengarna ger bästa möjliga resultat är attkonkurrensutsätta . Så harockså gjorts och resulterat i miljardbesparingar som kunnatsatsas på förbättrat underhåll. Det är därför viktigt attbolagiseringen av olika delar sker så attkonkurrensneutraliteten skapas.Det finns också anledning att se över helavägfinansieringsfrågan i ett bredare perspektiv. En direktkoppling mellan avgifter/skatter och vägkostnader bördiskuteras. Ett led i en sådan utveckling kan vara att en störredel av statens intäkter bör komma från den rörliga delen --bränsleskatten -- och en mindre del från den fasta --vägtrafikskatten. En direkt koppling mellan statensinkomster från vägsidan till utgifterna bör övervägas.Vid tidigareläggning av större vägprojekt kan avgifter tasut. Andra större, väl avgränsade projekt kan ocksåavgiftsfinansieras. Exempel på detta är Öresundsbron.I överenskommelserna i bl.a. och harvåra lokala representanter ställt sig bakom förslagen omvägavgifter, eftersom det var en förutsättning för att deviktiga vägutbyggnaderna över huvud taget kunde kommatill stånd.7. Rädda liv med trafiksäkerhetsarbetetÄven om vägtrafiken medför stora kvaliteter för landet ochmedborgarna, är den också förknippad med risker ochnackdelar. Det gäller inte minst problemen med skadade ochdödade i trafiken. Arbetet med att minska olyckorna måstefortgå med oförminskad takt.Trafiksäkerhetsarbetet gavs en helt ny inriktning under denförra regeringen. beslutade, på förslag frånregeringen, att det nya trafiksäkerhetsarbetet skulle utgå fråntrafikanten. hade tidigare ett trafiksäkerhetsarbetesom mest var inriktat på regressiva åtgärder i form av sänktahastighetsgränser, hårdare straff, högre böter och flerhastighetskontroller på vägarna.Med den nya inriktningen sätts trafikanten i fokus.Huvudinriktningen har varit att få trafikanterna att självmantoch naturligt uppföra sig ansvarsfullt. Opinions- ochinformationsarbete har förstärkts. Vi moderater har drivit ochgivit förändringarna vårt fulla stöd.Glädjande nog har olycksutvecklingen vänt ordentligt. Detgår dock inte att helt koppla den goda utvecklingen tilltrafiksäkerhetsarbetets nya inriktning, men den bevisar dockriktigheten i vidtagna åtgärder.Det förekommer också ett utbrett lokalt engagemang påtrafiksäkerhetsområdet. Projektet hararbetat med den nya trafiksäkerhetsinriktningen även föreriksdagens beslut. Mycket talar för att de uppnått ovanligtstora minskningar av bl.a. dödsolyckorna just tack vare sintyp av ''positiva'' och nydanande trafiksäkerhetsarbete.7.1 Utvecklad trafikantutbildningEn del av den nya inriktningen av trafiksäkerheten är bl.a.införandet av möjligheten för 16-åringar att börjaövningsköra. tyder allt på att det var en bratrafiksäkerhetsåtgärd. Genom att ge de blivandekörkortsinnehavarna mer körerfarenhet innan de kan takörkort, avdramatiseras möjligheten att köra bil när de vältagit körkort. medför föräldrarnas engagemangoch medansvar att de själva får en ofta behövlig uppdateringav sina kunskaper.Under hand har det förts fram förslag till ytterligareförändringar av utbildningen av nya förare. I utredningen''Kör i Skolan'' pläderar man för att de kommunala skolornaskall få ett större ansvar på området. Vi avvisar förslaget. Detär inte samhällets uppgift att bedriva körskoleverksamhet ioffentlig regi eller att bekosta körkortsutbildning.Vad som däremot kan övervägas är att, exempelvis som enprovverksamhet, tillåta ackreditering av kvalitetssäkradekörskolor när det gäller godkännande av körkortsaspiranter.7.2 Fortsatt trafiksäkerhetsarbeteTrafiksäkerhetsarbetet behöver kontinuerligt utvecklas.Enligt vår mening finns det ytterligare överväganden omförändringar som bör aktualiseras.Många av dagens trafikolyckor beror på onyktratrafikanter. Därför krävs krafttag mot rattfylleri. Den förraregeringen sänkte promillegränsen och skärpte straffen. Nuär nästa steg att tillskapa lagar och kontrollmetoder som gördet möjligt att kontrollera och beivra trafikanter som ärpåverkade av olika narkotiska preparat.En föryngrad bilpark skulle, också påtrafiksäkerhetsområdet, ge positiva effekter.Vi anser att man kontinuerligt skall se överhastighetsgränserna och är bl.a. öppna för att omprövahastighetsgränserna på de bästa motorvägarna. Vi anser dockatt utvecklingen inom EU behöver avvaktas innan Sverigetar ställning i dessa frågor.8. Bekämpa trafikbyråkratiArbetet för att förenkla olika regelverk har varit enhuvudlinje i den förra regeringens arbete. Detta har ocksågällt på trafiksäkerhetens område. Förlängdabesiktningsintervaller för nyare fordon har genomförts.Regelverket för typbesiktningar m.m. har också setts över.Det anti-byråkratiska arbetet behöver fortsätta. En åtgärdsom behöver övervägas är regelverket rörande användningav släpkärra. Viktreglerna är mycket krångliga ochsvåra att förstå. För att få framföra en bil med dragkärra, omman innehar vanligt B-körkort, är viktreglerna olika bl.a.beroende på vad bilen väger, har för last respektive vad lastenpå kärran väger. Det borde gå att åstadkomma ett förenklatregelverk, där exempelvis bilens och lastkärransgemensamma lastvikt är begränsningen.Som tidigare framhållits är det av bl.a. miljöskäl viktigtatt minimera antalet stopp för bilar, inte minst i städerna. Iexempelvis förekommer det att man får svänga högeri korsningar med rött ljus under förutsättning att vägen är fri.I har en försöksverksamhet inletts inom dettaområde och gett positiva resultat. Dessa projekt är intressantaoch bör studeras närmare. Regeringen bör uppdra åtVägverket att komma med förslag i frågan.8.1 MotorhobbyMotorintresset är stort i vårt land. Bland ungdomar ärmotorintresse och motorhobby stora fritidsfrågor. Trots attde motorintresserade utgör en så stor grupp behandlas de oftamed stor njugghet.Att vara aktivt engagerad i någon motorsport, och därmedockså t.ex. i renovering av bilar eller motorcyklar, byggandeav choppers, båtar, flygplan eller s.k. Hot rods ger godamöjligheter till utveckling och självförverkligande.Dessutom ger en sådan verksamhet tekniska kunskaper,känsla för ansvar och planering, kamratskap m.m. De seriöstmotorverksamma ungdomarna löper mindre risk att fåalkohol- eller narkotikaproblem. Denna verksamhet bördärför enligt vår mening uppmuntras.Den förra regeringen vidtog en rad åtgärder i detta syfte.Det har införts en rullande trettioårsgräns förvägskattebefrielse.Vid införsel av och äldre fordon till Sverigebehöver nu inte sedvanlig accis utkrävas utöver sedvanligmoms samt tull.Import av bilar från årsmodell utan avgasutrustningenligt krav har tidigare, i praktiken, varit förbjuden.Detta beslut har dock ändrats.Dåvarande kommunikationsminister reglerna om de s.k. amatörbyggda fordonen.Under de senare åren har det dock tillkommit nya avgiftersom fördyrat och försvårat denna verksamhet. Att som i dagta ut accis, d.v.s. försäljningsskatt, på ett fordon utan att dettasäljs eller byter ägare kan ifrågasättas.Den s.k. dispensavgiften till bör ävenavskaffas för dessa fordon, som är mycket få till antalet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvaret inom regeringen förfrågor om bilism,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bensinskatten,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av reglerna förtjänstebilsinnehav,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ''bilsocial utredning'',5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler för avdragsrätt föranvändande av bil för resa till och från arbetet,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de olika transportslagenskostnader,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anlägga en helhetssyn påmiljöområdet,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en undersökning av höjdbilskrotningsavgift,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bolagiseringen av Vägverketsolika delar och om ett direktare samband mellan statensinkomster och utgifter på vägområdet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om områdes- och trängselavgifter,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om körkortsutbildning,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kontroll av narkotikapåverkadeförare,313.