mot · GI02U704 · 1995-01-25 00:00:00 — Ett förstärkt nordiskt samarbete som enhet har en bestående särart och identitetmed samhällelig och politisk relevans även för framtiden.Det förhållandet att nordiska länder valt olikaförhållningssätt till den europeiska integrationen, något somvarit fallet , får inte leda till en splittring i Norden.På samma sätt som den generation av nordiska politikersom var aktiv vid slut sökte, och fann,former för ett samarbete i som stärkte banden mellanfolken och staterna trots skilda säkerhetspolitiska lösningarär det nutidens nordiska politiska uppdrag att se till attbanden stärks i en situation när en del av valtmedlemskap i och en annan del av valt att ståutanför EU.Nordisk identitetDen nordiska identiteten bygger på stor språklig ochkulturell samhörighet. Likartade historiska erfarenheter harlett till att demokratin och den sociala välfärden byggts upppå likartat sätt i de olika nordiska staterna. Jämfört medandra stater har de nordiska länderna också likartadegeografiska och miljömässiga förhållanden, bland annat medspridd befolkning. Vi har kort sagt många gemensammaintressen som vi hävdar effektivare gemensamt än var för sig.Samarbetet syftar inte till att isolera oss från andra. Genomnordiskt samarbete får vi istället ökade möjligheter att gepositiva bidrag i utbytet med folk och stater utanför Norden.Den förstärkning av det nordiska samarbetet som vi villarbeta för syftar alltså till ökad öppenhet mot omvärlden ochmöjliggör effektivare insatser också i utomnordisktsamarbete.Nordiskt medborgarskapAtt EU:s yttre gräns i flyttats från tillKölen, den svensk-norska gränsen, får inte försvaga Sverigesintresse av ett väl fungerande nordiskt samarbete. Defundamentala förutsättningarna för nordiskt samarbete harinte förändrats i ett läge med tre av fem nordiska stater sommedlemmar i , jämfört med situationen då en av de femstaterna var EU-medlem.De rättigheter som nordiska medborgare tillförsäkratsgenom en rad viktiga avtal, bland annat passunionen,överenskommelsen om gemensam arbetsmarknad och dennordiska konventionen om social trygghet, ska självklartvärnas även i framtiden.Genom EU-medlemskapet stärks möjligheterna tillrörlighet och de medborgerliga rättigheterna för deli relation till övriga EU-stater. Detta är positivt och utgjordeett viktigt motiv för EU-medlemskapet. Vi kan nu få del avde möjligheter som en utveckling av och densamlade utvecklingen inom EU medför på samma villkorsom medborgarna i andra EU-stater.Nordiska gränsrelationerDe fördelar som vinns genom EU-samarbetet får dock inteleda till att de rättigheter och möjligheter som grundas pådet nordiska medborgarskapet, och som gäller i hela Nordenoavsett staters medlemskap i , tunnas ut. får nuansvar för att sköta kontrollen av EU:s yttre gräns på ensträcka av större längd än något annat EU-land. Med tankepå den betydelse som den fria rörligheten visavi --men även gentemot , och -- har, ärdet betydelsefullt att stor vikt läggs vid att det nordiskasamarbetet ska kunna fungera väl. Detta måste beaktas såvälvid utformningen som tillämpningen av det regelverk somstyr verksamheten vid de svenska gränsavsnitt som påverkarSveriges relation till de delar av som inte valt EU-medlemskap.Utbytet med , , och blirinte mindre viktigt på grund av medlemskap i och deltar i det europeiska samarbetet blandannat på grundval av . Detta avtal innehåller ennordisk klausul som säger att EES-samarbetet inte utgörnågot hinder för det nordiska samarbetet, så länge det intehindrar avtalets goda funktion. I , och ,anslutningsfördrag i samband med medlemskapet i EU finnsen nordisk deklaration som likaså sanktionerar det nordiskasamarbetet.Nordisk instruktionVi står nu inför uppgiften att omvandla deklarationerna omvilja till utvecklat nordiskt samarbete vid svenskt EU-medlemskap i konkret politisk handling. Hänsynen till hurolika EU-beslut påverkar det nordiska samarbetet,inkluderande de delar av som inte valt EU-medlemskap, måste ständigt aktualiseras när tarinitiativ till eller tar ställning till olika beslut inom EU.Regeringen bör ge alla svenska företrädare i EU-arbetet enstående instruktion som klargör detta. Vad som här anförtsom att svenska positioner i EU-samarbetet ska utformas medtanke på vikten av ett väl fungerande samarbete i börriksdagen ge regeringen till känna.Nordiska nätverkStyrkan i det nordiska samarbetet beror inte minst på detomfattande nätverk som byggts upp tvärs övernationsgränserna. I de mellanstatliga relationerna finns dessanätverk såväl på politisk nivå som ämbetsmannanivå, främstmanifesterade inom och . Det är av stor vikt att dessa nätverk bibehålls och fårutvecklas så att de anpassas till de nya steg som tagits iden europeiska integrationen.Nordiskt samarbete är självfallet inte ett alternativ som kanersätta EU-samarbetet eller annat europeiskt samarbete. Detär däremot viktigt att det nordiska samarbetet används för attinom det europeiska samarbetets ram bidra till att denordiska folkens intressen tillgodoses. Det innebär att vi iNorden på många områden har intresse av att samverka föratt gemensamt påverka det vidare internationella samarbetet,bland annat i många frågor som är viktiga i EU. Det kanockså innebära att vi på vissa områden har intresse av att gålängre i det nordiska samarbetet än vad som sker inom EU:sram. Den nordiska klausulen i möjliggör ensådan utveckling då det nordiska samarbetet sker pågrundval av . Det finns också områdensom vi har skäl att lägga stor vikt vid i det nordiskasamarbetet, och där likartade aktiviteter varken är möjligaeller lämpliga inom EU:s ram. Det gäller exempelviskulturen.Nordisk nyttaEn förändring av formerna för samarbetet som tillgodoservåra gemensamma intressen i och som görverksamheten mera effektiv bör självklart eftersträvas. Enförsvagning av regeringssamarbetet, eller detparlamentariska samarbetet, i ligger däremot inte ilinje med nationella intressen.Det nordiska samarbetet är också ett instrument för attkostnadseffektivare anordna offentlig verksamhet avgemensamt intresse. Exempel på sådana organ är , NordisktUtbildningscenter för Dövblindpersonal och NordiskaGenbanken. Om den verksamhet som bedrivs vid dessa, ochflera andra organ, skulle drivas nationellt istället för nordisktskulle det framtvinga högre kostnader trots att vi med allsannolikhet skulle få resultat av lägre kvalitet.Nordiskt utbudDet nordiska samarbetet har också varit ett instrument atterbjuda medborgarna ett ökat utbud av varor och tjänster tilllägre kostnader. Ett exempel är den arbete som medverkat till att vissaläkemedel, som utan nämndens insats sannolikt alls ejerbjudits den nordiska marknaden, kunnat introduceras.Tack vare nämndens arbete har dessutom ett betydande antalläkemedel kunnat erbjudas till lägre kostnad, till fördel såvälför staten som kunderna. Det nordiskamiljömärkningssystemet Svanen är ett annat exempel påoffensivt nordiskt samarbete till gagn för konsumenterna.Nordisk kraftNordiskt samarbete har också kunnat stärka näringslivetskonkurrenskraft. Det har exempelvis medverkat till attavlägsna gränshinder, till att öka påverkan på detinternationella standardiseringsarbetet i enlighet mednordiska intressen och till att möjliggöra tekniskautvecklingsinsatser på en bredare bas än den nationella vilketsänker kostnaderna och ökar utbytet av dessa insatser.Nordiska Industrifonden är ett exempel på ett organ somspelat en viktig roll i detta sammanhang.Nordisk potentialDet nordiska samarbetet ska självklart användas offensivti strävan att förbättra statsfinanserna och stärkasamhällsekonomin. Att nordiskt samarbete har en storpotential visas av Statskontorets rapport, ochEuropaintegrationen, Möjligheter till ökat administrativtsamarbete mellan de nordiska länderna. De statligautgifterna skulle kunna nedbringas betydligt med lika goda,eller bättre, verksamhetsresultat som om allamöjligheter till nordisk samverkan och arbetsfördelning togstill vara. Vid den rationalisering av den statliga verksamhetensom nu påkallas inte minst av statsfinansiella skäl är detviktigt att dessa möjligheter till nordisk samverkan prövas.Det som här anförts beträffande rationaliseringen av statligverksamhet bör ge regeringen till känna och ledatill att alla direktiv av betydelse i sammanhanget utformas ienlighet med denna inriktning. Exempelvis har denorganisationsutredning som görs av attgöra dessa nordiska överväganden. Möjligheterna tillnordisk samordning och arbetsfördelning borde också tas tillvara bättre exempelvis när det gäller prövningsverksamhet,typgodkännande av bilar etc.Den nytta som åstadkoms genom nordiskt samarbeteutgörs inte bara av en rationell och kostnadseffektivsamverkan kring verksamhet som skulle vara kostsammareatt åstadkomma på nationell nivå. Till samhällsnyttan hör attnordiska medborgare getts större förutsättningar för rörlighetmellan de nordiska länderna med social trygghet.Nordiskt inflytandeAtt , tillsammans med , nu är EU-medlemutgör inget skäl för att minska samarbetet i . Sverigefår inte ett ökat inflytande i EU genom att medverka till ettminskat nordiskt samarbete. Ju bättre det nordiskasamarbetet fungerar, desto större förutsättningar finns att hainflytande på utvecklingen i internationella sammanhang.Även detta bör beaktas när nyttan av nordiskt samarbete skavärderas.Det nordiska samarbetet har spelat en stor roll i snart sagtallt internationellt samarbete. Det gäller inte minst arbetetinom . Ett exempel är det nordiska syftande till en reformering av FN:s ekonomiskaoch sociala verksamhet och som bör drivas vidare med kraft.Det är också viktigt att aktivt söker nordisksamverkan i andra reformsammanhang, exempelvis när detgäller frågor om säkerhetsrådets utvidgning ocharbetsformer.Nordiskt ansvarDen nordiska samverkan som skett i FN:s insatser i f.d.Jugoslavien, bland annat i form av den nordiska bataljonen iTuzla-området, utgör ett exempel på samverkansformer somkan och bör få ökad betydelse . Ett exempel avliknande betydelse är det bistånd som nordiska länder ger förupprättandet av FN-styrkor och utbildning av dessa i debaltiska staterna.De nordiska staterna har också en stor uppgift i att sökabidra till en aktiv preventiv diplomati. Historien ger fleraexempel på att de nordiska staterna i samspel kan geväsentliga bidrag härvidlag. Mot den bakgrunden är detviktigt att det utrikespolitiska samarbete som förankrats somen del av Nordiska ministerrådets och arbetei samband med den senaste revisionen av Helsingforsavtaletvidareförs.Nordisk kulturDe nordiska folkens kulturarv är till stora delargemensamt. Insatserna för att utveckla den språkliga ochkulturella gemenskapen i har haft hög prioritet i detreformarbete som bedrivits inom . Anslagen till kultur-,utbildnings- och forskningsinsatserna har påtagligt ökats desenaste åren i den nordiska budgeten.Det finns anledning att understryka att den nysatsning påkultur, utbildning och forskning som ägt rum åren 1993 tilloch med 1995 skett genom omprioriteringar inom en realtsett oförändrad anslagsram. Beaktas även de resurser sombortfallit genom att den senaste ekonomiskahandlingsplanen upphört att gälla har förnyelsen skett medrealt sett minskade resurser. Det har lett till att bland annatkostnaderna för ministerrådets sekretariat i Köpenhamnminskats . De ökade resurser som anslagitstill nordiskt samarbete 1995, och som vi återkommer tillsenare i denna motion, har i sin helhet använts för detnordiska närområdessamarbetet.Kultursamarbetet bör även prioriteras som engrundpelare i det nordiska samarbetet. Det är inte minstviktigt att det folkliga engagemanget och organisationslivetsinsatser i det nordiska kultursamarbetet kan få stöd.Det är också angeläget att resurser i den nordiska budgetenkan anvisas till utställningar och kultursatsningar utanför ochi Norden.Nordens närhetÄven närområdessamarbetet har prioriterats väsenligthögre i det nordiska samarbetet de senaste åren.Budgetanslagen har flerdubblats den gångna treårsperiodenoch det direkta närområdesanslaget uppgår i 1995 årsnordiska budget till 50 miljoner DKR. Gjorda insatser har iförsta hand kommit de tre baltiska staterna till del ochtillmäts stor betydelse i dessa länder. Samarbetet är ocksåeffektivt. Större insatser har kunnat göras till lägre kostnadän vad som varit fallet om motsvarande verksamhet skulleha bedrivits av de nordiska staterna utan samverkan. Genomde beslut som tagits i anslutning till budget harnordvästra , och då främst ochBarentsregionen, i ökad utsträckning integrerats i detnordiska närområdessamarbetet.Nordiska miljöinsatserVi vill använda det nordiska samarbetet för att stärkainsatserna i närområde ytterligare. Det är inte minstviktigt att behovet av miljöinsatser i såväl Östersjöregionensom leder till gemensamma initiativ för attöka investeringarna. Beslut bör tas så att Nordiskainvesteringsbanken ges möjlighet att ge krediter tillmiljöinvesteringar i och nordvästra . Detfinns också starka skäl som talar för att en facilitet förgåvobistånd till miljöinvesteringar inrättas, förslagsvisknuten till NEFCO. De nordiska länderna bör också i övrigtsamordna sitt uppträdande i syfte att effektivare påverkaprioriteringarna i de internationella finansinstituten, somEBRD, EIB och , så att ökade resurser kankatalyseras till miljöinsatser i närområde.Nordisk förändring Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformningen och tillämpningenav det regelverk som påverkar nordiska medborgaresrättigheter vid EU:s yttre gränser,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stående instruktioner beträffandedet nordiska samarbetets betydelse vid utformandet avsvenska positioner i EU-samarbetet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nordisk samordning ocharbetsfördelning vid beslut om rationalisering av den statligaverksamheten,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nordiskt samarbete för att tryggamiljön i närområde,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild redovisning tillriksdagen om nivå och innehåll i Nordiska ministerrådetsbudget för innan att budgetförslaget fastställs iministerrådet.