mot · GI02Fi213 · 1995-01-25 00:00:00 — handlar det likamycket om att attrahera utländskt kapital till investeringar iSverige. kan svenskt kapital söka sig till utländskainvesteringar.För de mindre och medelstora företagen är emellertid detinhemska sparandet av stor betydelse. Det gäller framför alltvid nystartande och i ett tidigt uppbyggnadsskede. Här skerfinansieringen ofta genom egna kapitalinsatser i form avbelåning av eget hem, användning av egna sparmedel etc.Ofta ingår också familj, släkt och vänner bland finansiärerna.Ett av hindren för nyföretagandet i och ett skäl tillatt enmansföretag förblir enmansföretag står att finna ibristen på denna typ av kapital. Härigenom tvingas mångagånger goda idéer och innovationer ut ur Sverige.Vi har föreslagit bl.a. följande förändringar iskattesystemet som kan medverka till bättre tillgång påriskvilligt kapital:återinförd kvittningsrätt för nystartadeföretagslopad förmögenhetsskattreduceradfastighetsskattslopade socialavgifter på vinstandelaråterinförd enkelbeskattningriskkapitalavdrag mot inkomstav kapital.8.3 Sänkt skatt och fasta spelreglerDen bästa stimulansen för ett ökat hushållssparande är enekonomisk politik som ökar hushållens disponibla inkomsteroch höjer realavkastningen på sparande efter skatt. Enminskning av skattetrycket vidgar människors utrymme föratt spara. En anpassning till förhållandena inom EU ärdessutom nödvändig, om inte investeringskapitalet återigenskall strömma ut ur vårt land.Den socialdemokratiska regeringen har återfallit i enpolitik som försämrar förutsättningarna förhushållssparandet. Skatten på arbete höjs. Det aviseradeslopandet av förmögenhetsskatten inhiberas.Avkastningsskatten på pensions- och kapitalförsäkringarhöjs återigen. Företagen belastas med nya och höjda skatter.En ökad sparvilja förutsätter stabila spelregler så attmänniskor vågar spara långsiktigt. Sparandet börpremieras -- inte motverkas.8.4 Privatisering av offentliga tillgångarFyrpartiregeringens program för privatisering av statligaföretag har, som framgår av motionen, varit framgångsriktoch lett till ett brett folkligt ägande av aktier.Vi har i annat sammanhang lagt fram förslag på hurprivatiseringen av statliga företag bör fortsätta.Andra offentligt ägda tillgångar som bättre kan förvaltas iprivata händer är t.ex. bostäder i den s.k. allmännyttan. Denförsäljning till hyresgästerna som påbörjats i mångaborgerliga kommuner men som på grund av fastighets- ochfinanskrisen fått begränsad omfattning bör fortsätta.Vid försäljning av offentlig egendom är det väsentligt attde som arbetar eller medverkar i verksamheten i första handskall erbjudas möjligheter att köpa. Likaså bör i första handde som hyr i kommunalt ägda fastigheter beredas tillfälle attförvärva sina bostäder.Det kan visserligen sägas att försäljning av offentligt ägdatillgångar endast innebär att en real resurs utbyts mot enfinansiell. Men förändringen kan utformas på ett sätt somstimulerar ett spritt enskilt sparande. Det allmänna kananvända likviden till investeringar i infrastrukturen, t.ex.underhåll och utbyggnad av kommunikationsnät, ellerminska statens skuldbörda, vilket är en mer naturlig uppgift.8.5 StartsparandeAtt premiera långsiktigt bundet sparande hör till deviktigaste åtgärderna för att öka hushållssparandet. Vi villdärför föreslå införande av s.k. startsparande och enutvidgning av möjligheterna att pensionsspara.En nedre gräns för uttag av gåvoskatt på harinförts på initiativ. Därmed ges möjligheter attför t.ex. barns räkning bygga upp ett startkapital.Denna möjlighet att bygga upp en god ekonomisk bas förbarn och ungdom bör utvecklas vidare.För barn bör därför ett särskilt startsparande införas. Påkonton, som är spärrade för uttag intill , skallföräldrar och släktingar vardera kunna sätta in upp till 5.000kronor , vilket kan ske utan skyldighet att erläggagåvoskatt. Någon typ av tak får dock övervägas. Allavkastning på kontot bör vara skattefri medleninte får disponeras. På detta sätt kan barnen ges en trygg starti vuxenlivet. Pengarna kan användas för att bestrida utgifterför t.ex. utbildning eller bostad.Regeringen bör ges i uppdrag att skyndsamt utreda denärmare detaljerna och återkomma till med ettförslag . Därigenom skulle startsparandet kunnaträda i kraft redan den 1 januari 1996.8.6 FörsäkringssparandeFörsäkringsmarknaden har förändrats starkt under senareår. Konkurrensen har ökat och det finns ett betydligtstörre urval av olika försäkringsalternativ än för bara någraår sedan.Denna utveckling mot nya och mer individuellt anpassadeförsäkringsformer och distributionskanaler kommersäkerligen att fortsätta, inte minst som en följd avinternationaliseringen.Det nya ATP-systemet som skall vara i kraft från år 2000innebär att den enskilde kommer att vara bättre informeradom sitt pensionssparande än . Därmed kommer ocksårationella beslut att kunna fattas om de eventuellapensionsförsäkringar som därutöver kan vara aktuella i varjeenskilt fall.Under 1994 infördes ett individuellt pensionssparande(IPS) i bank som, under förutsättning att det var bundet iräntebärande papper och aktier, fick samma gynnadeskatteställning som försäkringssparande. I och med IPS ochden gryende insikten om att ATP-systemet inte kommer attge den statligt utlovade tryggheten, finns det en klarmöjlighet till ett ökat långsiktigt sparande i . Mångablivande pensionärer vill säkert öka sin trygghet och bättrapå sin framtida pension med ett privat tillskott. Närsocialdemokraterna nu försöker minska detta sparandegenom att öka skatten på pensionssparkapitalet med 66procent -- från -- är risken uppenbar för enbart skrämmer sparandet ur landet. I en internationellkapitalmarknad skall människor inte hindras från att placerasina egna pengar på ett så säkert och lönsamt sätt de kan. Desenaste personskatterna på sparandet men också denkonfiskatoriska engångsskatt på pensionsspararnas pengarsom den förra socialdemokratiska regeringen gjorde sigskyldig till innebär att det finns många pensionsspararesom ser som ett alltför riskabelt land att placera sinaframtida pensionspengar i. Detta är mycket illavarslande. Ettlångsiktigt sparande i är en förutsättning för tillväxtoch välstånd. Sparandet behövs för att få till ståndinvesteringar, för att försörja företag med riskkapital och föratt bygga upp familjeförmögenheter som i sin tur är enförutsättning för fler familjeföretag. Det är därföralarmerande att så mycket av pensionssparandet nu skerutomlands.Trots att är medlem i EU kommer det inte attsparas och investeras i om inte villkoren är lika braeller bättre än EU-snittet. En socialistisk regering med klarasvårigheter att skilja på mitt och ditt riskerar att leda svensktkapital utomlands.I annan motion föreslår vi att avkastningen på pensions-och kapitalförsäkringar sänks.Livförsäkringar skiljer sig från pensionssparande genomatt de också inrymmer en försäkring mot risken för ett tidigtdödsfall. Sparande i pensionsförsäkring har traditionellt varitförenat med vissa skatteförmåner.Marknaden för livförsäkringar är fortfarande jämförelsevisstel i . Det sammanhänger med att alla livbolag måstevara ömsesidiga. När det inte föreligger något vinstintresse,blir det inget incitament till förnyelse. Konkurrensen skulleöka, om den traditionella livförsäkringsrörelsen fick drivas iaktiebolagsform. Det skulle då bli möjligt att sätta räntanunder risk. utgår alla bolag från en kalkylränta på 4procent , vartill kommer möjligheten till återbäring.Utomlands är det vanligt att bolaget i stället erbjuder engaranterad ränta på exempelvis . Bliravkastningen på gjorda placeringar mindre, får bolaget ståför mellanskillnaden, medan det får behålla den omavkastningen blir större. I förening med fördelaktigaåterlåneregler har detta visat sig vara en attraktiv sparform ibl.a. USA.Unit-link-försäkringarna erbjudera numera ett varieratutbud av placeringsmöjligheter. En annan önskvärd modellvore ett sparande med sikte på förvärv av bostad i sambandmed övergången från yrkesverksamhet tillpensionärstillvaro.Regeringen bör ges i uppdrag att skyndsamt utreda denärmare detaljerna för det ovan skisserade sparandet ochåterkomma till med förslag under 1995.Därigenom skulle de nya reglerna kunna träda i kraft redanden 1 januari 1996.8.7 AktiesparandeI dag äger varannan svensk aktier, antingen genom direktägande eller genom någon typ av aktiefond. Närmare vartredje vuxen svensk äger andelar i någon typ av aktiefondoch nästan lika många, , äger börsnoterade aktier.Bara ökade det svenska aktiesparandet med ca500 000 personer. Det innebär sammantaget att ca 3,8 miljonersvenskar är aktieägare i någon form.Detta fina resultat beror i stor utsträckning på denborgerliga regeringens privatiseringar av , Assidomänoch , samt de förbättringar för aktieägare somvidtogs med bl.a. sänkt reavinstbeskattning och slopaddubbelbeskattning på aktieutdelning.Den mycket positiva utvecklingen av aktiesparandet harvarit av stor vikt för att förse svenska företag med riskvilligtkapital. --1994 tillfördes börsensammantaget i nytt riskkapital. Baraunder 1994 tillfördes börsen över 44 miljarder i nyttriskkapital via nyintroduktioner, nyemissioner ochprivatiseringar. Av dessa 44 miljarder i nytt riskkapitalsvarade bara nyintroduktionen av ett 40-tal bolag till börsenför närmare 25 miljarder. Det totala riskkapitalet till börsenmotsvarar enligt Aktiefrämjandet av BNP, vilketde anser vara bevis på en mycket effektiv börs.8.8 VinstandelarDagens, och än mer morgondagens, arbetsmarknadkommer att kännetecknas av ett närmare samband mellanden enskilde anställde, arbetets organisation ochgenomförande och företagets framgång. De anställdakommer att ha ett större personligt ansvar förarbetsuppgifterna och resultatet. Det är då också rimligt attde skall kunna få del av företagets vinst.Av denna anledning har många företag med anställda,kollektivt eller enskilt, avtalat om att dessa skall görasdelaktiga i företagens vinst. Härigenom blir medarbetarnadirekt delaktiga i företagets resultat. Genom att på detta sättsprida det individuella ägandet och stärka känslan avsamhörighet inom företaget kan lönsamheten förbättras.Sparandet ökar och intresset för fortsatt sparande kanstimuleras.För socialdemokraterna utgör vinstdelningssystem ettproblem. De rubbar förutsättningarna för den övergripandeambitionen att utjämna inkomster. De leder till enskiltsparande och enskild kapitalbildning och strider därmed motarbetarrörelsens kollektivistiska grundsyn.Socialdemokraterna har därför konsekvent genomförtåtgärder i syfte att försämra förutsättningarna förvinstdelning genom att göra dem dyra för arbetsgivaren ochmindre attraktiva för arbetstagaren.Moderata Samlingspartiet har konsekvent motsatt sigsådana försämringar. I stället hävdar vi att frivilligavinstandelssystem borde stimuleras t.ex. genom att destiftelser som förvaltar vinstandelsmedlen skattebefrias.Vidare borde övervägas möjligheten att i viss utsträckningbeskatta vinstandelarna som inkomst av tillfälligförvärvsverksamhet. De förslag som vi under våren 1987framförde och sedan upprepat har samma aktualitet ,varför vi anser att regeringen bör återkomma med förslag tillstimulanser av företagsanknutna vinstandelssystem.1992 slopade den borgerliga regeringen de socialaavgifterna på vinstandelar. Den socialdemokratiskaregeringen har återinfört dessa. Vi anser fortfarande attsociala avgifter inte bör utgå på vinstandelar.Anställda i börsnoterade och andra företag måste också fåmöjlighet att spara i aktier i det egna företaget utan atteventuell skillnad mellan marknadsvärdet och förvärvsprisetbetraktas som löneförmån. Vi föreslår skattefrihet för allaanställdas aktieköp i det egna företaget utan annanbegränsning än att köpen skall ha skett på sammaekonomiska villkor som tillämpas för utomstående.8.9 BosparandeÄgandet av en egen bostad innebär möjligheter att självpåverka sina boendekostnader och en ökad trygghet oavsettom bostaden är ett småhus, en bostadsrätt eller enägarlägenhet. En ökad egen kapitalinsats vid köp av enbostad bidrar till en ökad förutsägbarhet avboendekostnaderna och ett minskat risktagande.Med en låg inflation och en realränta som för närvarandeär relativt hög, och som riskerar att höjas ytterligare på grundav regeringens ekonomiska politik, blir lånefinansieringenmer ofördelaktig. Detta leder till ett ökat behov och intresseav en större egen kapitalinsats vid förvärv av en egen bostad.Villkoren för hushållens sparande har, allmänt sett, underde förbättrats. Trots detta kan det finnas skäl förstaten att stimulera till ett ökat sparande för köp av egenbostad.I en annan motion presenteras ett förslag till hur ett ökatbosparande ska kunna stimuleras genom en statligkreditgaranti. Garantin ska enligt förslaget gälla för förvärvav eget hem eller bostadsrätt för permanentboende. Sommotprestation måste bospararen regelbundet (minst varjekvartal) göra insättningar i någon av de sparformer somsparinstituten marknadsför. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att stimulerahushållssparandet och öka ägarspridningen,2. att hos regeringen begär förslag omstartsparande i enlighet med vad som anförts imotionen,13. att hos regeringen begär utredning avpensions- och livförsäkringssparandet i enlighet med vadsom anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att främja enskiltsparande i aktier,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att AP-fonderna ej bör gesutvidgade placeringsmöjligheter, m26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vinstandelssystem,37. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anställdas möjligheter attaktiespara i det egna företaget.