mot · GI02Fi406 · 1995-01-25 00:00:00 — har enligt grundlagen makten överstatsfinanserna.Skatt till staten beslutas sålunda av . Riksdagenbestämmer vidare till vilka belopp statsinkomsterna skallberäknas och anvisar anslag till olika angivna ändamål.Anslagen skall användas på det sätt har bestämt.Dock bör uppmärksammas att detaljregleringen på ändamålminskat . Denna utveckling förutsätter dock attriksdagen har ökade möjligheter att följa upp att medlenanvänts så att det önskade resultatet uppnåtts.Riksdagen fastställer också grunderna för förvaltning ochförfogande över statens egendom.En grundläggande förutsättning för att riksdagensledamöter i egenskap av väljarnas förtroendemän skallkunna fullgöra sina grundlagsenliga åligganden är attriksdagen har fullgoda möjligheter att följa upp, utvärderaoch kontrollera den statliga verksamhet som bedrivs genomriksdagens anslagsgivning.Det är sålunda betydelsefullt att behandlingen avanslagsäskanden sker i en process, där uppföljningen avtidigare verksamhet och där uppnådda resultat ingår som enviktig del. Detta krav har en särskild tyngd i som ettutpräglat högskatteland med en mycket omfattande offentligsektor.BakgrundRiksdagen har enligt grundlagen tilldelats kontrollmakten.Denna omfattar konstitutionellaprövning, JO-ämbetes judiciella granskning samtriksdagens revisorers verksamhet. Det är således det senareorganet som skall följa just den statsfinansiella ochförvaltningsekonomiska utvecklingen. revisorertillkom redan i samband med regeringsform. Det ärdock anmärkningsvärt att dess verksamhet inte merpåverkats av de revolutionerande förändringar somstatsförvaltningen och det allmännas uppgifter undergåttsedan dess.I stället har ansvaret för att utveckla och bedriva revisionav statens verksamhet successivt kommit att få sintyngdpunkt hos regeringens förvaltningsorgan,(). Genom beslutadeförändringar har den statliga redovisningsrevisionen heltförlagts till RRV som verket också svarar förmerparten av den statliga förvaltningsrevisionen.Riksdagens revisorer, som till skillnad från RRV även kangranska regeringen och dess kansli samt organ,har mot denna bakgrund fått en roll som blivit merundanskymd eller oklar.Riksdagsutredningen har i sitt betänkande Reformerariksdagsarbetet 1 även behandlat frågor som rör riksdagensarbete med uppföljning, utvärdering och revision. I dettasammanhang föreslog utredningen en rad åtgärder somskulle förstärka roll och även riksdagensrevisorers funktion. I KU:s betänkande 1993/94 nr 18 sombehandlade utredningen hänsköts emellertid många avförslagen beträffande revisionen till en särskild utredningsom talmanskonferensen skulle tillsätta och med uppgift attbl.a. belysa rollfördelningen mellan revisorer ochRRV. I avvaktan på denna utredning beslöts dock om enmindre utbyggnad av revisorers kansli.Den nu beskrivna ordningen där den statliga revisionen ihuvudsak ligger under regeringens kontrollmakt avvikerkraftigt från den statliga revisionens ställning i de flestaandra västliga demokratier, där revisionen betraktas som ennaturlig och självklar uppgift för i första hand parlamentet.Till denna ordning bidrar visserligen att man i dessa länderofta har s.k. ministerstyre, vilket accentuerar behovet av attrevisionen ligger under parlamentet. Även i beaktande avdetta torde det vara odiskutabelt att även i en revisionsom upplevs arbeta närmare skulle ha störremöjligheter att uppnå de uttalade syftena med revisionen.Inte minst i ett läge när det allmänt bedöms viktigt attriksdagens arbete med uppföljning och utvärderingintensifieras blir det betydelsefullt om resultatet av denstatliga förvaltningsrevisionens arbete direkt kan kommariksdagen och dess utskott till del. Regeringens möjligheteratt ta till sig rapporternas innehåll föreligger ju fortfarandeäven enligt en sådan ordning. Skillnaden blir attförvaltningsrevisionen i formellt hänseende blir heltfristående och oberoende av regeringen.Den nuvarande utformningen av den statliga revisionenmed ett resursstarkt riksrevisionsverk och ett resurssvagtriksdagens revisorer är alltså inte en lämplig ordning.Uppläggningen strider bl.a. mot vedertagnarevisionsprinciper, nämligen att den vars verksamhet skallgranskas inte ens skall kunna misstänkas kunna styragranskningen.Vårt förslagDen nya rollfördelning av den statliga revisionen som böreftersträvas bör enligt vår mening kunna i stort innebäraföljande:a) Redovisningsrevisionen bibehålls hos RRV. Dennarevisions syfte är att granska myndigheters och verksekonomiska redovisning och bedöma om redovisningen ärrättvisande och om ekonomiförvaltningen sköts påändamålsenligt sätt. Även RRV:s ekonomiavdelning, somsvarar för drift, utveckling och rådgivning av statensekonomisystem, har en naturlig och ändamålsenlig placeringi ett verk under regeringen.b) Den statliga förvaltningsrevisionen koncentreras tillriksdagen. Detta innebär att revisorers kanslierhåller ett mycket stort resurstillskott från dagens RRV.Riksdagsrevisionen skulle därmed på ett helt annat sätt änidag kunna fullfölja sin i regeringsformen förutsatta uppgiftatt svara för revisionen av den offentliga verksamheten ilandet. Genom placeringen hos skulletillgängligheten för utskotten av goda resurser för sinuppföljning också säkerställas på ett bra sätt.Även med denna ansvarsuppdelning förutsätts dockriksdagens revisorer och RRV samarbeta nära i viktigaavseenden. Den årliga resultatredovisningsgranskningen,som ju skall ge underlag såväl till regeringen som riksdagensutskott i uppföljningsverksamheten, är ett typiskt sådantstående samverkansprojekt. Resultatredovisningen skallsjälvfallet bl.a. kunna ge impulser till vilkaförvaltningsrevisionsprojekt som bör genomföras.Överhuvud förtjänar det att påpekas att meningen med deföreslagna förändringarna inte är att försvåra samarbetet igränssnittet mellan redovisningsrevision ochförvaltningsrevision utan fastmer klarlägga hur ansvaret förden statliga revisionen rent konstitutionellt bör ligga.Genom en sådan förändring anpassar sig till vadsom är konstitutionell praxis i jämförbara demokratier.En överflyttning av berörd del av RRV till riksdagensrevisorer beräknas av oss på helårsbasis även kunna ge endirekt besparing på berörda anslag med ca 10--15 miljonerkronor. Vad som är än viktigare är dock att mycket talar föratt effekten av utförda förvaltningsrevisioner kan bli störreän . Den föreslagna förändringen skulle om denmedverkar till detta få önskad betydelse även istatsfinansiellt hänseende.Vi föreslår att till regeringen uttalar sig tillförmån för denna förändring av den statliga revisionen. Detfår sedan ankomma på regeringen att lägga framförslag om de nödvändiga åtgärderna.Omedelbara förändringarI avvaktan på att ovan nämnda principiellt viktigaorganisatoriska förändring av den statliga revisionen vidtasbör vissa förslag genomföras i syfte att utandröjsmål stärka roll i uppföljning, utvärderingoch revision. (Vissa av dessa förslag redovisades blandriksdagsutredningens förslag men blev ej föremål förriksdagens beslut. )a) Alla orena revisionsberättelser med anledning av RRV:sredovisningsrevisionella granskning skall tillställas båderiksdagens revisorer och berörda utskott.Ett sådant förfarande torde automatiskt leda till en ökadmotivation hos myndigheterna att ha en tillfredsställandeekonomisk redovisning. Vi kan notera att i årets finansplanen summarisk redovisning ges av förekomsten av orenaberättelser.Idag delges dessa underhand revisorers kanslimen mer sällan berörda riksdagsutskott. Det bör därförfinnas en formell regel som säkerställer det angivnaförfarandet.b) Regeringen bör åläggas att till riksdagenredovisa vilka åtgärder som vidtagits med anledning av denredovisningsrevisionella granskningen.Förfarandet lägger en ökad press på regeringen ochberörda myndigheter att utveckla effektiviteten i denekonomiska styrningen och uppföljningen av påtaladebrister. I årets finansplan anger regeringen att den fäster storvikt vid RRV:s iakttagelser och på erforderligt sätt skallverka för att brister avhjälps. För att säkerställa att såverkligen sker är en årlig redovisning till ettlämpligt sätt.c) revisorer bör utvidga sin granskning till attockså omfatta statens årsbokslut och därmed även dedispositioner som görs av regeringen.d) Samtliga förvaltningrevisioner som utförs av RRVbör delges revisorer som i tillämpliga fall kanfullfölja en granskning som även avser områden där RRVinte har mandat att granska. Även berörda utskott skall försitt uppföljnings- och utvärderingsarbete tillställas RRV:srevisionsrapporter.Det är viktigt att säkerställa att även den''effektivitetsrevision'' som utförs av RRV utandröjsmål kan bli föremål för uppmärksamhet i riksdagen.Även här sker detta ibland men formellt beslutsom säkrar förfarandet saknas. Det föreslagnaförfaringssättet ökar även sannolikheten att regeringenoch/eller berörda myndigheter agerar med anledning avutförd granskning. Pressen att vidta motiveradeeffektiviseringar skulle sannolikt växa.e) Samtliga revisionsrapporter, såväl revisorerssom RRV:s, skall på begäran av en tredjedel av riksdagensrevisorer kunna bli föremål för ''aktuell debatt'' i riksdagen.Förfarandet förutsätter vad som föreslås under e. Dennaordning innebär att iakttagelser och förslag kan debatteraspå ett tidigt stadium i plenum och därmed sätta icentrum för den opinionsbildande debatten i mångaförändringsprojekt. Det är också ett bra sätt att visa tillbörliguppmärksamhet åt det viktiga granskningsarbetet, vilket i sintur bör ha positiva verkningar såväl för den myndighet somgranskas som för revisionen som sådan.I sammanhanget bör även framhållas besluthösten på förslag av riksdagsutredningen (1994/95 KUnr 18) att revisorer ges rätt att ingå medframställningar direkt till regeringen.Vissa smärre förslag och synpunkter i revisionsrapporternaär av den karaktären att de bör delges regeringen direkt medanledning av revisorernas rapport. Denna nya ordning börkunna innebära att rimliga åtgärder inte fördröjs. Dessutomär ''tillkännagivanden'' till regeringen från intealltid den mest ändamålsenliga vägen. Detta framgår inteminst av att många revisionsrapporter från riksdagensrevisorer trots revisorernas förslag likväl inte föranlett''tillkännagivanden''.SammanfattningRiksdagen är inför folket ytterst ansvarig för den offentligaverksamheten. Den svenska bör till sitt förfogandeha de arbetssätt, verktyg och metoder som säkerställer att denpå olika områden kan utöva sin kontrollmakt på ettändamålsenligt sätt. En översyn av den statliga revisionen ienlighet med denna motion är därvidlag av stor betydelse. Iavvaktan på en mer grundläggande förändring kanomedelbart beslut fattas om vissa ändringar i arbetssätt somökar möjligheter att fullgöra sitt iregeringsformen förutsatta revisionsuppdrag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en överföring av RRV:s avdelningför effektivitetsrevision till revisorer,2. att beslutar om de omedelbara förändringarbeträffande den statliga revisionen som anförts i motionen.