mot · GJ02Bo3 · 1995-11-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:78 Ansvaret för fastighetsbildningsverksamheten, m.m. fattade på förslag av regeringen (prop.1993/94:214) beslut om en ny organisationför lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten m.m. (bet.1993/94:BoU19). Principerna för finansiering avverksamheten och om bolagisering av lantmäterietsfastighetsekonomiska verksamhet fastställdes under våren1995 av . Regeringen har lagt fram förslag omansvarsfördelning för fastighetsbildningsverksamheten m.m.(prop. 1995/96:78).Nödvändig rättssäkerhetI propositionen om den nya organisationen för lantmäteri-och fastighetsdataverksamheten m.m. framhölls atträttssäkerheten skulle utgöra grunden för den reformeradeorganisationen. godtog bostadsutskottetsbetänkande (1993/94:BoU 19) och delade i allt väsentligt vadsom anförts i propositionen om riktlinjerna för den fortsattaberedningen och om att myndigheterna skall ges en sådanställning att de i möjligaste mån kan stå fria från eventuellaandra statliga och kommunala intressen. Den kritik somriktats mot den statliga organisationen om bl.a. dubbla rollergenom en omfattande uppdragsverksamhet främst inom detfastighetsekonomiska området har också rättats till genomatt den fastighetsekonomiska verksamheten har frånskiltsfrån organisationen genom bolagisering. Den nya statligaorganisationen har därför fått goda förutsättningar att mötahögt ställda krav på rättssäkerhet.Beträffande kommunala lantmäterimyndigheter föreslår regeringen nu attkommunen vid ansökan skall visa att myndigheten får en organisatoriskinplacering som garanterar dess oberoende ställning. Myndigheten skall t.ex.inte vara inordnad under en nämnd med ansvar för mark- ochexploateringsverksamhet. Den kommunala lantmäterimyndigheten skall tillden statliga myndigheten överlämna förrättningar som rör flera lantmäteri-myndigheters verksamhetsområden, stora jord- och skogsbruksförrättningarsom inte omfattar nybebyggelse samt andra särskilda förrättningar som avkompetens- eller resursskäl bör handläggas av den statliga myndigheten.Men de ärenden som kommer att handläggas av kommunala lantmäteri-myndigheter rör främst bebyggelsefrågor där kommunen själv ofta är en avparterna t.ex. som markägare eller ansvarig för byggande av vägar ochavloppsanläggningar. Här kan objektiviteten och rättssäkerheten ifrågasättas.Därför har i lagförslaget medtagits bestämmelser om att på sakägares begäranskall förrättningen flyttas till den statliga myndigheten. Denna möjlighetgäller dock inte de fall då förrättningen avser genomförande av civilrättsligaavtal som är bindande för parterna och normerande förfastighetsbildningsbeslutet.Viktigt statligtverksamhetsunderlagRegeringens förslag får inte medföra att så många kommunerkommer att inrätta egna lantmäterimyndigheter att detundergräver stabiliteten för den statliga organisationen. Medregeringens förslag kan det uppstå situationer där den statligalänsorganisationen får ett orimligt litet verksamhetsunderlag.Att det görs så lätt även för små kommuner att inrätta egenmyndighet kan även få konsekvenser för rättssäkerheten iden statliga verksamheten. Exempelvis kan en kommun somtycker att den statliga lantmäterimyndigheten dömer ut förhöga ersättningar eller på annat sätt fattar beslut som gårkommunen emot helt enkelt hota med att inrätta en egenmyndighet.Med de besparingar och rationaliseringar som väntar verksamhetenframöver bör det vara en utgångspunkt att det i varje län skall finnas underlagför en statlig lantmäterimyndighet. Detta är en nödvändig förutsättning för enrimlig myndighetsservice till medborgarna. Dessutom kan de planeradeuppgifterna med samordning, utveckling och tillsyn utföras påtillfredsställande sätt.Tillräckligt kommunaltverksamhetsunderlagEn annan viktig fråga är att också de kommunalalantmäterimyndigheterna - som i fortsättningen måste hahela kommunen som sitt verksamhetsområde - kommer attfå tillräckligt verksamhetsunderlag så att personalen skallkunna upprätthålla sin fastighetsrättsliga kompetens. Detta ärgivetvis en förutsättning för att kravet på rättssäkerhet skallkunna uppfyllas hos den kommunala myndigheten.Huvudmannaskapsutredningen redovisade i sitt betänkande(Fastighetsbildning - en gemensam uppgift för stat ochkommun; SOU 1995:54) ett minimikrav på intäkter om i genomsnitt för en femårsperiod. Dennaomsättning motsvarar enligt den nu gällande lantmäteritaxancirka 40 enkla normalärenden. Inom den statligamyndighetsorganisationen är kravet på verksamhetsunderlagcirka 4 miljoner kronor.Regeringen vill inte i lag fastlägga ett visst minsta belopp eftersom mananser att gränsen påverkas av den tekniska utvecklingen och derationaliseringsmöjligheter som står till buds. Regeringen anser dockatt huvudmannaskapsutredningens förslag skall vara vägledande med detekniska och organisatoriska förutsättningar som gäller.Emellertid är regeringens syn på verksamhetsunderlag helt otillfredsstäl-lande för att garantera en rättssäker hantering hos de kommunalalantmäterimyndigheterna. Det kan inte heller från samhällsekonomiskutgångspunkt vara lämpligt att inrätta kommunala myndigheter som inte harsamma ekonomiska förutsättningar som de statliga att täcka kostnaderna förverksamheten.Om ett rimligt verksamhetsunderlag skall uttryckas i ett visst belopp bördetta i dagens penningvärde vara . Ett sådantminimibelopp, uttryckt i basbelopp, bör framgå av lagstiftningen. Enligtuppgifter inhämtade från skulle ett sådant krav innebära attcirka 20 kommuner skulle bli berättigade att inrätta egen lantmäteri-myndighet. Detta skulle ej heller medföra någon dramatisk nedläggning avnuvarande kommunala verksamhet, eftersom den mätningstekniska delen avförrättningen oftast kommer att ligga kvar inom kommunerna.Samlad bedömningRegeringens prövning av frågan om inrättande av kommunallantmäterimyndighet bör ske genom en samlad bedömningav frågan om det föreligger tillräckligt starka skäl förinrättande av en sådan myndighet. Prövningen bör därföromfatta - förutom de i lagen omnämnda kraven - även andrafaktorer som kommunens befolkning, yta, geografiska läge,utbyggnadsplaner m.m. Dessutom är det nödvändigt attbeakta även underlaget för den statliga organisationen. Menenligt propositionen avsäger sig regeringen den möjligheten.Det är inte bara utomordentligt förvånande utan ävenfelaktigt att man avstår från att ta hänsyn till den statligaorganisationen eftersom man ju är ansvarig för verksamhetenbåde vad gäller resultat och finansiering. Därför måsteuttryckligen av lagstiftningen framgå att tillståndsprövningenska bygga på en samlad bedömning av hela ärendet. Genomen sådan prövning undvikes myndighetens dubbla roller,tillgodoses sakägarna och garanteras rättssäkerheten, alltenligt fastlagda riktlinjer.Hållbar nyordningArbetet med omorganisationen inleddes under våren 1992.Den nya organisationen var ursprungligen tänkt attgenomföras fr.o.m. men tidpunkten flyttadesfram till . Den nya lantmäteriorganisationsom börjar sin verksamhet måste vara bereddpå ytterligare förändringar till följd av det förslag somregeringen nu förelägger . Flera år av ovisshet förberörda myndigheter och människor som arbetar medgrundläggande fastighets- och landskapsinformation samtfastighetsbildningsfrågor är en lång och pressande tid. Efterdenna utdragna process för omorganisationen av lantmäteri-och fastighetsdataverksamheten måste man nu få till stånd etthållbart system för omstrukturering och förnyelse av dennaverksamhet. Den i denna motion föreslagna modellen tordebäst tillgodose krav på en väl fungerande stabilorganisation.Sammanfattande slutsatsRegeringens förslag tillgodoser inte fullt ut de av riksdagenfastställda riktlinjerna för den nyafastighetsbildningsorganisationen. Målet kan uppnås vidinförandet av den nya organisationen om en samladbedömning görs i varje aktuellt tillståndsärende ochverksamhetsunderlaget för statliga resp. kommunalalantmäterimyndigheter bestäms i enlighet med de riktlinjersom ovan föreslagits. Härmed garanteras bäst en stabil ochpå rättssäkerhet grundad ny fastighetsbildningsorganisation. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en statlig lantmäterimyndighet i varje län,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om verksamhetsunderlag för kommunallantmäterimyndighet,3.4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samlad bedömning vid prövning av frågan ominrättande av lantmäterimyndighet..11FStockholm den 27 oktober 1995Bengt ()