mot · GI02T224 · 1995-01-25 00:00:00 — SammanfattningKommunikationssektorn måste ingå i vad som kallas ettbärkraftigt samhälle. Det innebär att den måste bliekologiskt anpassad. Med andra ord fårkommunikationssektorns belastning på miljön inte varastörre än vad miljön tål. Det är en konsekvens av sammaprincip som redovisas närmare i vår partimotion om miljöndär miljöplan '''' presenteras.En andra utgångspunkt för Vänsterpartietskommunikationspolitik är att trafiksäkerheten måste höjas.Den tredje utgångspunkten är att olika slags företag ochmänniskor ska ha likvärdiga kommunikationsmöjligheter.Konkreta åtgärder på kort siktHöjd skatt på fossilabränslenökade och regionalt differentieradefossildrivmedelsskatterutveckling av små, miljövänliga,trafiksäkra vägfordonlägre farter på vägarnaökadanvändning av miljövänliga drivmedel, t.ex. etanolpåskyndande av snabbtågsutbyggnadenutredning avhögfartstågförändringar av tjänstebilförmåner ochreseavdragforskning skall påskynda utvecklingen avmiljöanpassade kommunikationer.Förändringar i budget(årsbasis)nByggande av statliga järnvägar+ 200 000 000Drift statliga järnvägar+ 100 000 000Byggande av statliga vägar-- 1 450 000 000Prisstöd SJ-biljetter+ 100 000 000Cykelbanor+ 20 000 000Forskning+ 30 000 000Summa:-- 1 000 000 000Kommunikationssektorn skall ingå i ett uthålligt samhälleKommunikationssektorn är en sektor där utvecklingen urmiljösynpunkt fortfarande inte är positiv.Kommunikationssektorn bidrar till att av uppsattamiljömål inte nås. T.ex. minskar inte koldioxidutsläppen ochkväveoxiderna i den omfattning som är nödvändig.Vänsterpartiet redogör i denna m.fl. andra motioner förvilka insatser och åtgärder statsmakten kan vidta.En plan bör presenteras av regeringen där manvisar hur kommunikationssektorn skall kunna ingå ikretsloppssamhället. Vi förutsätter att den utredning omtrafiken och miljön som påbörjar sitt arbete skall visadetta.Två ideologiska huvudlinjer står mot varandra i frågan omhur transport- och miljöproblemen skall få sin lösning.Den ena linjen agerar för en omfattande trafikökning därvägtrafiken......fortsätter att dominera i och övriga Europa.Företrädarna för en sådan resursslösande och ekologisktohållbar transportpolitik stödjer -- och stöds av -- mäktigakapitalintressen och lobbyister som representerar oljebolag,bilproducenter och vägbyggnadsindustri.Kostnaden för den extra tid och energi som slösas bort iVästeuropas bilköer har beräknats till mer än . (STORK)konstaterar att det även för del handlar omkostnader i mångmiljardklassen per år.Alla internationella erfarenheter visar att fler motorvägarökar biltrafiken och trafikstockningarna.Senaste exemplet är där man entydigt visaratt fler vägar endast genererar mer vägtrafik och större kaos.Den brittiska regeringen har stoppat planerade vägbyggen.Man betraktar nu landet som färdigbyggt beträffande vägar.Den andra linjen präglas av större samhällsekonomisk ochmiljömässig realism......än den västeuropeiska bilindustrins framtidsvision.Omsorgen om miljön och ekonomin måste äntligen leda tillatt spårbundna transporter, kollektiva transporter,informationsteknologi, gång- och cykeltrafik, miljövänligsjöfart prioriteras före landsvägstransporterna.Man tar hänsyn till värdet av en natur och miljö som inteär förstörd. Man tar ett internationellt ansvar genom attkonstatera att i-världen inte kan fortsätta sitt resursslösandesätt att agera.Internationell kommunikationspolitikFörändringarna i våra östra grannländer ger ossmöjligheter att bidra till utvecklingen av moderna,högeffektiva och miljöanpassade kommunikationer i dessaländer. Deras behov av nya kommunikationer är akut.Svenska insatser på detta område skapar både jobb och bättremiljö på båda sidor om Östersjön.Om skall kunna delta i den europeiska planeringenmåste vi påskynda en rad egna projekt. Länderna kringÖstersjön måste ha överläggningar om samarbete kringsnabbtågstrafik och högfartståg. En järnvägstunnel underÖresund i stället för en bro borde ingå som en naturlig del iett Nordeuropa-projekt. Liksom en snabbjärnväg runtÖstersjön.Ett alleuropeiskt-asiatiskt sammanbundet järnvägssystemskall bilda basen i det marktransportsystem för person- ochgodsbefordran som arbetar för. ärjämfört med flera länder i outvecklat påjärnvägsområdet. Därför måste kraftfulla insatser till om viinte skall hamna utanför de gemensamma projekten.Finansiering av infrastrukturen, drivmedelsskatter,miljöavgifter etc.Varje trafikslag skall stå för sina samhällsekonomiskakostnader enligt en enig riksdag. Problemet är att så inte ärfallet i verkligheten. Orsaken är att olika bedömare räknar påolika sätt för att få fram kostnaderna. Om man t.ex. räknarin miljökostnader, sjukvårdskostnader, trängseleffekter m.m.betalar inte vägtrafiken sina kostnader -- framför allt inte itätorter.För att styra över gods- och persontransporter tillekologiskt anpassade trafikslag måste vi bl.a. användaekonomiska styrmedel. Vi föreslår bl.a. följande vilket idetalj beskrivs i skatte- ochenergimotioner:inför regionalt differentieradedrivmedelsskatterhöjd dieselskattmiljödifferentieradeskatter på fordon och bränslenen större del av statensanslag skall gå till kollektivtrafiken i stället för till vägarkonsekvent och överblickbar prissättning förkollektivresandeförändringar av tjänstebilförmåner ochreseavdrag.JärnvägspolitikenMed rejäla satsningar på järnvägen skapas mångameningsfulla jobb i olika led, från industriproduktion tillservicearbeten. En utvecklad järnvägssektor innebär attkommunikationssektorn kan vara en del av ettbärkraftigt samhälle.Den tekniska utvecklingen av järnvägen gör att vi harett helt nytt transportmedel. Snabb- och högfartstågenstekniska och ekonomiska framgång världen över leder till attvi nu har tillgång till ett nytt, effektivt och miljövänligttransportslag.Snabbtåg som vi har i kör i maximalt /h.Högfartståg kör i /h. och Japanprojekterar för tåghastigheter med /h.Vänsterpartiet finner det mycket angeläget att utredamöjligheterna av högfartståg i i kombination meddagens befintliga järnvägssystem. Detta bör utredas isamarbete med våra nordiska och baltiska grannländer.Underhållet av järnvägarna måste vara så högt attkvaliteten inte sjunker. bedömer att anslaget fördrift och underhåll borde öka med ca 1 miljard jämfört med vad regeringen anser. Vänsterpartietmenar att det måste vara det långsiktiga målet om en förnyaddriftplan inte visar att kostnaden kan pressas eller finansieraspå andra sätt.För nästa budgetår bör anslaget (A 10) höjas med 100miljoner kronor.Nyinvesteringar i stomjärnvägar måste prioriteras. Attskära ner anslaget med nästan en halv miljard är intetillrådligt från vare sig miljö- eller sysselsättningssynpunkt.Utifrån god samhällsekonomi anser att anslagetborde vara ca 4 miljarder högre. Regeringen avser återkomma i sambandmed förslag i kompletteringspropositionen våren 1995.För nästa budgetår bör anslaget (A 11) höjas med 200miljoner kronor.En allvarlig kritik finns mot att man nu satsar mångamiljarder på att bygga nya järnvägar som vanligainkomsttagare inte har råd att åka tåg. Sanningen är att omman är fler än två vuxna som skall resa en längre sträcka ochhar en vanlig bil är det billigare att ta bilen i de flesta fall.Det finns också en kritik mot att kunderna inte kan förutsägaprissättningen på tågresor. Det innebär svårigheter att t.ex.planera sitt boende och val av arbetsplats.Regeringen och SJ bör presentera en långsiktig plan överhur prisättningen på SJ dels skall bli långsiktig ochöverblickbar för resenärerna, dels konkurrenskraftiggentemot bilresor.100 miljoner kronor bör anslås för en prisreduktion på SJ:sbiljetter.Kvinnoperspektiv på trafikenFrågan om en fungerande kollektivtrafik är en viktigjämlikhetsfråga. En satsning på spårbunden trafik som denvi föreslår är en satsning på kvinnorna, de äldre, barnen ochungdomarna. Dessa grupper har ett större behov avfungerande kollektivtrafik.Vänsterpartiet föreslår att ger regeringen iuppdrag att initiera och stödja en informationsinsats för attbeskriva kvinnoperspektiv på trafiksystemet.Vägtrafik och vägarStatens uttalade krav på infrastrukturen är mycketmotstridiga. Det finns t.ex. inte en rimlig möjlighet att få enacceptabel trafiksäkerhet och infria miljölagstiftningenssyfte som statsmakten tillåter att vägtrafikenökar. Den svenska trafikpolitiken har över huvud taget undermånga år kännetecknats av en låt-gå-mentalitet.Bilen kommer alltid att finnas i vårt samhälle men dessanvändning kommer att minska när miljömässiga ochsamhällsekonomiska kostnader fullt ut belastar dettatransportmedel. Och när den ändå används skall den en gångi framtiden drivas av bränslen som inte har en negativmiljöpåverkan. För en stor del av landet inklusive tätorter ärbilen det enda realistiska transportmedlet.En utvecklad och modern kollektivtrafik ökarmänniskornas valfrihet och tvingar dem inte att använda bili alla lägen.Trafikpolitiken har anpassats till den kraftigt ökadebilismen och till företagens just-in-time-filosofi (rullandelagerhållning). Det sistnämnda systemet betyder en kraftigökning av transportbehovet. Det har resulterat i betydligt flerlätta lastbilar med mindre energieffektiva bensinmotorer ochmindre last per transport. Även tyngre lastbilar har numeramindre last per transport. Utvecklingen av de tyngrefordonen på detta område har också stått still -- dennominella bränsleanvändningen per ton/km för stora lastbilarhar inte förbättrats mellan 1960- och 1980-talet.Sammantaget innebär det en högre energiförbrukning perton last. (Energianvändning i R 1994:10) Energianvändningen för gods på väg har ökatfrån ca 11TWh 1970 till 19TWh . har energianvändningen förövriga godstransportslag stått still.Denna utveckling kostar samhället stora summor genomfler trafikoffer, ökad miljöbelastning och ett hårt nedslitetvägnät som vissa företag tjänar på det.Just-in-time-transporter har inneburit en oplaneradöverföring av kostnader från företagen till samhället. Enutredning bör se över de samhällsekonomiska effekterna avdetta.Under årtionden har många sett bilen som enfrihetssymbol. Men när antalet bilar ökat till en viss mängdhotar den i stället friheten. Både för den som försökeranvända den och den som enbart drabbas av bilismensnackdelar, t.ex. buller och förstörda stadsmiljöer. Detta gällerframför allt i tätorter. Med regionalt differentieradedrivmedelsavgifter minskar detta problem.Vänsterpartiet vill inte höja kapaciteten på landetsvägnät -- vår transportpolitik innebär en överföring avtransporter till andra kommunikationsslag vilket innebär atttransportkapacitet friställs på vägnätet. Det innebär attprojekt som inte skall genomföras när detfinns miljövänligare transportalternativ.Å andra sidan vill vi inte minska på vägkapaciteten, d.v.s.underhållet av vägarna skall vara lika stort som slitaget.Fler motorvägar är fel vägPrecis som i anser vi att ärfärdigbyggt när det gäller vägar annat än i undantagsfall. Vilever nu i ett helt annat samhälle urkommunikationssynpunkt. Vägtrafik som sektor är mogenoch kommer inte att stå för en ökad andel avtransporterna.Skall vi klara miljömålen och den internationellasolidariteten måste vägtrafik minska -- detta oavsettkatalysatorer och miljövänligare drivmedel.Det är de moderna, miljövänliga kommunikationsslagensom kommer att stå för en ökad andel av vårtkommunikationsbehov -- informationsteknologi ochsnabb/högfartståg.Mot bakgrund av ovanstående resonemang bör anslaget (A3) Byggandet av vägar minska med 1 . Det innebär i stort sett stopp för flermotorvägsprojekt, det innebär ändrad målstandard för andravägprojekt.Vi behandlar motorvägsbyggen,storstadsöverenskommelserna, i en särskildriksdagsmotion.VägfordonSjälva vägfordonen måste bli miljövänligare. När detgäller personbilar innebär det en utveckling mot småmodeller som bland annat är återvinningsbara. Problemetmed små personbilar är att de är mindre trafiksäkra.Samhället måste stödja utvecklingen av detta. Mercedesarbetar med ett intressant projekt där man fått framen liten modell med dubbla golv som uppvisar högtrafiksäkerhet.De svenska biltillverkarna borde i samarbete medNUTEK, VTI, m.fl. ges i uppdrag att ta fram enmiljövänlig och trafiksäker modell enligt detta koncept.Det skulle vara en oerhörd förbättring av Sverigesproduktivitet och renommé om landets bästa ingenjörersysslade med miljövänliga framtidsprojekt i stället förprojekt som JAS.Som visar i sin rapport (''Ekobil'',riksdagsgrupp 1994) ligger svenskbilindustri långt efter konkurrenterna på detta område. Detär ett intresse både från samhället och näringslivet att svenskbilindustri lyckas ta fram bilmodeller med godamiljöegenskaper när fordonens miljöeffekter blir ett alltstarkare försäljningsargument.När det gäller tyngre fordon är det viktigt att få nerbränsleförbrukningen, att motorer som kan köras påbiobränslen utvecklas och att fordonen blir trafiksäkrare.Trafiksäkerheten måste höjas, avgörande är attgenomsnittshastigheten sjunker på våra vägar. Det är positivtur både trafiksäkerhets- och miljösynpunkt.Hastighetsbegränsare på fordonen och automatiskafartkontroller är effektiva sätt att åstadkomma detta.Gång- och cykeltrafikGång- och cykeltrafik är i ofta försummade avsamhällsplanerare. Vissa städer, t.ex. och , ärdock positiva undantag. Att cykla eller gå är urmiljösynpunkt rätt. Det är biobränsledrivna, tystatransportslag. Att cykla eller gå befrämjar hälsan och gör attäven arbetsresor kan ha ett rekreationsvärde. T.o.m. i mångaav våra städer kan man njuta av naturens dofter och ljud --humlors surr och fåglarnas sång. Det är svårt i en buss ellerbil -- om det inte är en cabriolet.Avgörande för att utveckla dessa transportmedel ärtillgänglighet och framkomlighet. Även säkerheten sättergränser för utnyttjandet. Den effektivaste metoden för atttillfredsställa dessa krav är att bygga särskilda gång- ochcykelbanor. Kommunerna har här huvudansvaret. Staten kandock höja statsbidraget till dessa slag av investeringar.Vänsterpartiet föreslår att bidraget höjs med 20 000 000 kronor.DrivmedelDrivmedel måste vara förnyelsebara, baserade påslutna kretslopp. T.ex. biobränslen som ingår i ett naturligtkretslopp med solen som källa.Åtgärder måste sättas in för att minska miljöbelastningenav de fossila bränslena till dess de miljövänliga alternativentagit över.Utvecklingen av miljövänliga drivmedel skulle kunna gåmycket fortare om vi satsade mer på forskning. SL:s satsningpå etanoldrivna bussar har varit mycket lyckad och röntinternationell uppmärksamhet. Detta projekt liksom andraborde få de medel som behövs för att kunna drivas sompilotprojekt. Denna omställning till biobränslen kan medgott resultat förenas med omställningen i jordbruks-, skogs-och energiproducentsektorn.Ett annat sätt för samhället att styra dessa processer är attvia ekonomiska styrmedel gynna de miljövänligaalternativen. tog i motion 1994/95:v015 isamband med proposition 1994/95:54 upp de förslag sombl.a. framförs av EU-kommissionen.De går ut på en låg beskattning av biobränslebaseradedrivmedel och att skattenivån sedan höjs långsamt för att vara av aktuell skatt på fossila bränslen. Detta ger stabilitetoch möjlighet till långsiktig planering.Vänsterpartiet delar uppfattning om att det istort sett är olika slag av alkoholer och eventuellt hybriddriftsom är alternativen inom en överskådlig framtid.Beträffande diesel måste kraven skärpas på desskvalitet. Det petroleumbranschen ansågvara omöjligt att åstadkomma beträffande dieselnssammansättning etc. har visat sig vara fullt möjligt.Biodiesel och olika blandningar kan vara möjligaalternativ.Vänsterpartiet föreslår att skatten på diesel återställs vilketger en intäkt på 500 miljoner. Förslag om detta finns i Vänsterpartietsskattemotion.Miljövänliga drivmedel baserade på produkter från skogs-och jordbruket bidrar till ökad sysselsättning och bättrehandelsbalans.Riksdagen bör ge regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöanpassade drivmedel.Beträffande bensinen måste utveckling och kontroll aväldre bilar med katalysator noga följas upp och utvärderas.Det har visat sig att katalysatorerna tappar i effekt redan efter6 -- ofta när garantin går ut. En ny katalysator kankosta upp till 12 000 kronor.Naturvårdsverket bör ges i uppdrag att utvärderakatalysatorernas miljöeffekt i praktiken. Verket bör också fåi uppdrag att utreda möjligheterna att ha katalysatorer påandra slag av fordon/motorer.Miljöproblem som härrör från tunga fordon ocharbetsmaskiner/fordon, fritidsredskap tar vi upp i en särskildriksdagsmotion.ForskningDet behövs en ökad forskning kring samordning ochinteraktion mellan olika slags kommunikationsslag. Dethandlar om bedömningar av vilka slags transporter ochkommunikationer vi skall ha , vilka satsningarsom är lämpliga i olika delar av landet, hur investeringar kansamordnas, vilka effekter de olika kommunikationsslagenhar på varandras utveckling, regional utveckling,stadsplanering, etc.Kommunikationsforskningsberedningen bör få sitt anslag(.) höjt för detta ändamål med 30 000 000 kronor.SjöfartenMed en miljöinriktad och framsynt politik kommer bådekust- och insjöfarten att spela en mycket större roll än i dag.Fartyg med mindre personalkrävande teknik och energisnålamotorer har gjort driften billigare och därmedkonkurrensstarkare.Sjöfarten och järnvägen behöver inte behandlas somkonkurrenter till varandra. Tvärtom måste dessatransportslag samverka för miljöns skull och för att ta övergods från landsvägstrafiken.Transporterna på landsväg förbrukar tio gånger mer energiän motsvarande sjötransporter. drar med sammaberäkningar mer energi än sjöfarten. Det ärfullgoda anledningar till att via trafikpolitiska beslut ochstyrmedel se till att gods förs över från landsväg till bådesjöfart och järnväg.Ett växande problem är sjöfartens luftföroreningar, t.ex.kväveoxidutsläppen. Sjöfartens relativa andel av utsläppenökar. Det är svårt att komma tillrätta med det eftersomtrafiken är internationell. En stor andel av trafiken går dockenbart på närliggande hav -- färjetrafiken -- vilket gör attlösningar är möjliga. I finns detberäkningar som visar att sjöfarten står för en tredjedel avkväveoxidutsläppen.Sjöfartsverket har visat att katalysatorer går att installerapå större fartyg. Katalysatorer som effektivt rensar bortkväveoxiden till en låg kostnad. Kanske enbart till enkostnad på /kilo kväve jämfört med /kilo i en landbaserad anläggning. Fartygsägare börkunna få bidrag till installation av katalysatorer ur detinvesteringsstöd till miljöinvesteringer som regeringen påVänsterpartiets förslag inrättat under miljödepartementetsbudget.Regeringen bör i övrigt få i uppdrag att återkomma medförslag om hur luftföroreningarna från sjöfarten skallminska.Elektroniska kommunikationerElektroniska kommunikationer och informationsteknolgi(IT), data, telefoni, telefax, TV- och satellitteknik m.m. ITkan vara en del av ett bärkraftigt, ekologiskt uthålligtsamhälle. Dess miljöeffekter är försumbara. Detta blir heltkorrekt när vi också återvinner det elektroniskaskrotet.Utvecklingen på området är mycket snabb och dynamisk.De flesta arbeten kommer till en del att baseraspå modern informationsteknologi. står IT för del av vårt kommunikationsbehov. Vi ser t.ex. nu hurfysisk och brevbefordran konkurreras ut avfaxkommunikation.Denna utveckling har många positiva drag. Samhället börmed utbildning, information och forskningsinsatser ge denbreda allmänheten och mindre företag möjlighet atttillgodogöra sig de nya elektroniska kommunikationsslagen.Speciellt viktigt är det att dessa nya möjligheter kommeralla kategorier av människor till del så segregationen mellanmänniskor motverkas. Att alla elever i får engedigen utbildning i datakunskap är t.ex. ett viktigt steg.Utveckling av de elektroniska kommunikationsslagen tarvänsterpartiet upp i en särskild riksdagsmotion.FlygetUr energisynvinkel är flyget det minst effektivatransportmedlet. Det ger dessutom upphov till svåramiljöstörningar i form av buller och luftföroreningar.Vänsterpartiets förslag till satsningar på snabb- ochhögfartståg, elektroniska kommunikationer etc, kankonkurrera ut en stor del av inrikesflyget.I Syd- och skall utbyggnaden av snabbtågenpåskyndas. Inga nya flygplatser skall byggas. Utvecklingenav nya, miljövänligare flygplanstyper skall stödjas, t.ex. iform av miljödifferentierade landningsavgifter ochbränsleskatter.JAS innebär speciella problem eftersom det bullrar mer äntidigare stridsflygplan. Eftersom planet nu tyvärr existerar --om än knappt i flygbart skick -- bör det inte få användas såbullerstörningarna ökar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall vara pådrivandei det europeiska arbetet med miljöanpassadekommunikationer,2. att hos regeringen begär att den i samarbetemed våra grannländer utreder möjligheterna av byggande avsnabb- och högfartståg,3. att till drift av statliga järnvägar för budgetåret1995/96 (A10) anvisar 150000000kr utöver vad regeringen föreslagit eller således 4546175000kr,4. att till nyinvesteringar i stomjärnvägar /96 (A11) anvisar 300000000kr utöver vad regeringen föreslagit eller således 9708060000kr,5. att hos regeringen begär att den presenterar enplan för hur prissättningen på SJ dels skall bli långsiktig, delskonkurrenskraftig gentemot kostnaden för bilresor,6. att under ett nytt anslag för /96anvisar för sänkning av SJ:s biljettpriser,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att initiera och stödja eninformationsinsats om att beskriva kvinnoperspektiv påtrafiksystemet,8. att hos regeringen begär att den utreder desamhällsekonomiska konsekvenserna av just-in-time-transporter,9. att till byggande av riksvägar för budgetåret1995/96 (A3) anvisar 2175000000kr mindre än vad regeringen föreslagit eller således 5417656000kr,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de svenska biltillverkarna,, , m.fl. bör få i uppdrag att ta framen miljövänlig och trafiksäker bilmodell,111. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöförbättra de tyngre fordonen,12. att till kommunerna för byggandet av gång-och cykelbanor för /96 anvisar 30000000kr utöver vad regeringen föreslagit,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöanpassade inhemskadrivmedel,214. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda bensinbilarskatalysatorers effekt,215. att till kommunikationsberedningen /96 anslår 45000000kr utöver regeringens förslag,16. att hos regeringen begär att den kommer medförslag om hur sjöfartens luftföroreningar skall minska,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygtrafik,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att JAS skall brukas så attbullerstörningarna inte ökar.3