ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02So462 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringen har tillsatt en behörighetsutredning för attutreda behovet av legitimation för vissa yrkesgrupper.Frågan om behörighet och legitimation förarbetsterapeuter har utretts och diskuterats under många år.Under årens lopp har i många motioner till riksdagenföreslagits att legitimation för arbetsterapeuter skullebehandlas med förtur. Den ena beredningsrundan harefterträtt den andra.Det kan inte nog understrykas att legitimationen är engaranti för en viss kunskapsnivå, och för sådana personligaegenskaper hos utövaren, att denna är förtjänt avallmänhetens och myndigheternas förtroende.Legitimationen fyller också ett väsentligtinformationsbehov, inte då enbart utifrån de exempel somanges i direktivtexten till utredningen, utan även för alla deyrkesgrupper som remitterar och anmäler patienten till enarbetsterapeut.Arbetsterapeuternas insatser har stor betydelse förmänniskans liv och hälsa. Arbetsterapeuter har ettsjälvständigt yrkesansvar över sin verksamhet både när detgäller utredning, bedömning och behandling av patienter. Enviktig del av behandlingen är de kompensatoriska åtgärdernasom bl a omfattar utprovning, anpassning och ordination avhjälpmedel. Arbetsterapeuter har journalföringsplikt. Dearbetsterapeutiska åtgärderna kräver en hög kompetens pådem som skall utöva yrket. Arbetsterapeuter arbetar medmänniskor i alla åldrar, från småbarn till äldre.Arbetsterapeuterna lyder under lagen om åliggande förpersonal inom hälso- och sjukvård. Detta ger inte denpatientsäkerhet som garanteras genom legitimation.Patienternas säkerhet måste stärkas när de använder sig avarbetsterapeuternas hjälp.Behörighetsutredningen bör få tilläggsdirektiv sominnebär att arbetsterapeuterna skall behandlas med förtur,eftersom det för deras del finns fullgott utredningsmaterialatt tillgå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om legitimation för arbetsterapeuter.
mot · GI02So463 · 1995-01-25 00:00:00 — Åldersgräns för tobaksförsäljning finns i en rad länderinom och utom EU, t ex , , ,, och så gott som alla delstater i USA.Åldersgränsen är i regel . En åldersgräns skulle därförockså innebära en internationell anpassning.Tobaksbruket är tillsammans med övrigt drogmissbruk detstörsta hälsoproblemet i vårt samhälle . Hälsoklyftornaökar i vårt land. Cancerfallen ökar dramatiskt. Det gäller allatyper av cancer, även om trenden är starkast för cancer somhar samband med rökning.Omkring 10 000 människor i dör i förtidpga tobakens skadeverkningar. Betydligt fler får sämrelivskvalitet genom de sjukdomar som tobaksrökningenorsakar. 2 500 svenskar får lungcancer varje år.Lungcancer är den snabbast ökande cancerformen hoskvinnan.Sambandet mellan tobaksbruk och sjukdom finnsdokumenterat i tiotusentals forskningsrapporter. Nikotinet itobak är enligt läkarvetenskapen en av de mestberoendeframkallande droger som finns.Som första offentliga arbetsplats i landet infördeLandstinget i rökfria arbetsplatser den 1 juni1988. Länets sju kommuner har successivt följt efter, så i daghar samtliga helt rökfria arbetsplatser. utvärderingarvisar att rökfrihet uppskattas av personalen och ytterst få villha en tillbakagång till rökiga rum.Tobaksvanorna i ligger på en lägre nivå änriksgenomsnittet. Det finns dock en del oroande tecken atttobaksbruket ånyo ökar bland ungdomen, även iVästernorrland.Tobaksbruk bland barn och ungdom har ökat under slutetav med en tydlig social skillnad i mönstret.Snabbaste ökningen av rökare sker i åldern 14--15 år.Upprepat tobaksbruk i tonåren leder vanligen tillnikotinberoende och fortsatt tobaksbruk under en stor del avvuxenlivet.Tobaksutredningen föreslog att tobaksvaror inte skall fåsäljas till barn och ungdomar . Det är sammaåldersgräns som gäller för inköp av s.k. folköl (klassII), och som veterligen tillämpas utan större problem.Åtminstone har väl ingen föreslagit att dennaåldersgräns skall avskaffas med motiveringen att den intekan efterlevas.Tobaksbruket är också särskilt skadligt för ungdomar, sominte växt färdigt.Vi, riksdagsledamöter från , uppskattar allade åtgärder, som vidtagits på lokal- och regionalplanet i länetoch vill stödja våra kommuners och landstingetshälsopolitiska vilja genom åtgärder på det nationella planet.Ett förbud att sälja tobaksvaror till ungdomar under 18 årär ett stöd för detta lokala folkhälsoarbete liksom i övrigadelar av landet. Ett sådant förbud har också en bred folkligförankring.Det skulle bidra till att ytterligare minska spridningen avtobaksbruket och därmed hålla dess skadeverkningar ischack. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åldersgräns för inköp av tobaksvaror.
mot · GI02So469 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt tobakslagens första paragraf så har lagen tillkommitpå grund av de hälsorisker och olägenheter som är förbundnamed bruk av tobak.Eftersom tobaken har stora skadeverkningar, skaparhälsorisker från fosterstadiet och under hela livet, så börtobakslagens 1§ inledas med en kraftfull beskrivning avtobaken som en starkt beroendeframkallande ochhälsovådlig drog, samt vikten av att kraftigt minskanyrekryteringen av rökare.Om inte så stor del av makthavarna varit brukare av tobak,så skulle förmodligen rökningen och tobaksförsäljningen förlänge sedan varit mycket strängare reglerad. Stora insatserskulle också vidtagits för att minimera nytillskottet avrökare. är det tyvärr inte så. Därför är det hög tid attförbättra såväl lagstiftning som det förebyggande arbetet.Miljöpartiet anser även att avgifter på tobaken ska vara medoch finansiera den del av vårdkostnaderna som beror påanvändningen av tobak. Den idén kommer att redovisas i ensärskild motion.Det är viktigt att förskjuta rökdebuten så länge sommöjligt. En åldersgräns för inköp av tobak bör därförinföras. 18-årsgränsen finns i andra länder och vi anser attdet är en lämplig åldersgräns även för vårt land. Stort ansvarför att åldersgränsen efterlevs bör ligga påförsäljningsställena.Idag är rökning enligt 2 § punkt 4 tobakslagen förbjuden påinrikes kollektivtrafik. Ändå tillåts SJ ha dåligt fungeranderökkupéer på sina tåg. För att få plats på tåget tvingas mångagånger ickerökare att sitta i dessa små till synes oventileraderökiga kupéer, medan många rökare skaffar sin sittplatsbiljettdär rökning inte är tillåten, för att sedan under resan uträttasin rökbehov i rökkupéen bland en del ickerökare. Vi anseratt SJ:s rökkupéer strider mot tobakslagen. På den härpunkten måste tobakslagen följas upp och SJ måste införarökfritt på tågen.När det gäller restauranger och andra serveringsställenanser vi att ett allmänt rökförbud ska råda. Tillstånd förrökning ska kunna ges om sådan avskildhet kan ordnas attinte cigarettröken blir en olägenhet för övriga gäster samt förpersonalen.Tillsynen av lagen samt det förebyggande arbetet varierarmärkbart mellan olika kommuner. Det finns därför anledningatt göra en större utvärdering av hur lagen efterlevs och ivilken utsträckning tillsyn förekommer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kraftfullare inledning avtobakslagen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en åldersgräns för inköpav tobak,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en uppföljning av tobakslagens2 § punkt 4,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skärpning av reglerna när detgäller rökförbud på restauranger och serveringsställen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvärdering av hur tobakslagenefterlevs och i vilken utsträckning tillsyn förekommer.
mot · GI02So470 · 1995-01-25 00:00:00 — Sjukvårdens stora problem är att organisationsmodellensom tillämpas sätter vårdproducenterna -- intekonsumenterna -- i centrum. Den politiska budgetstyrningengör att incitamentsstrukturen för vårdapparaten blir att hållapatienterna ''lagom'' missnöjda, och klagande för att fåmaximalt resurstillflöde via budgetarna.En allmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring skulle sättaden ekonomiska makten i patienternas händer. Om dennakombineras med en kapiteringsersättning tillvårdproducenterna på det sätt som beskrivs i HSF-modellen(Medborgarnas offentliga utredningar, l992:2 ochl994:l, Timbro) skulle möjligheter skapas till ett betydligteffektivare utnyttjande av sjukvårdens resurser. Ett sådantsystem skulle också stämma väl överens med ett system somClintonadministrationen föreslagit som reform för denamerikanska sjukvården.Det är angeläget att den pågående utredningen om denframtida sjukvårdens finansiering får tilläggsdirektiv om attockså utvärdera den s.k. HSF-modellen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om HSF-modellen.
mot · GI02So471 · 1995-01-25 00:00:00 — I har vi en lång tradition av fri tandvård för barnoch ungdomar. Det har gett till resultat att dagens ungamänniskor knappt vet vad tandvärk och karies är. Ett alldelesutmärkt exempel på vad förebyggande hälsoarbete kanåstadkomma.I den fria tandvården ingår givetvis också nödvändigtandreglering och de fyllnadsmaterial som eventuellt behövs.Lagen har också tolkats så att även tandskydd vididrottsutövning ingår i den fria barn- ochungdomstandvården.Lagen ger också en konsekvens som kanske inte är likaönskvärd, nämligen förbud för folktandvården att låtaföräldrarna betala för en onödigt hög kvalitet påfyllningsmaterialet. Det förekommer inte så sällan, attföräldrarna önskar guld eller porslin i stället förkompositmaterial. Eftersom folktandvården inte tillåts ta utavgift för detta, hänvisas patienten till privattandläkare, somfår ta ut avgift.Tandställningar är dyra och kräver mycket arbete för att deska fylla sin funktion på bästa sätt. Dessvärre förekommerdet alltför ofta att patienten slarvar bort sin tandställning.Den är borta eller hunden har tuggat sönder den eller någotliknande. I sådana situationer anser jag det rimligt att tillåtafolktandvården att ta ut en avgift för den nya tandställningen.Även tandskydden, som används vid idrottsutövning, ärdyra och måste bytas ut vartefter tänderna förändras. Detborde vara rimligt, att betrakta dessa skydd som andraidrottsskydd och därmed ge möjlighet att ta ut viss avgift fördem.Jag anser att barn och ungdomar även i fortsättningen skaha tillgång till en fri tandvård av hög kvalitet, men att det ivissa fall ska vara tillåtet även för folktandvården att ta utavgifter:--Vid önskemål om högre kvalitet än skadan kräver--Vid ersättning av bortslarvad tandställning--För tandskydd vid idrottsutövning Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vissa avgifter inom barntandvården.
mot · GI02So472 · 1995-01-25 00:00:00 — gäller lagen (1987:375) om förbudmot s.k. bastuklubbar och andra liknande verksamheter. bastuklubbslagen innebär ett förbud mot att anordna entillställning eller sammankomst till vilken allmänheten hartillträde, om den ''med hänsyn till utformning, inredningeller beskaffenhet i övrigt av den lokal eller plats där denskall äga rum och den verksamhet som förekommer eller äravsedd att förekomma eller annan omständighet är särskiltägnad att underlätta för besökare att ha sexuellt umgänge ilokalen eller på platsen med annan besökare'' (2 §).I lagens portalparagraf slås fast att den tillkommit tillskydd ''mot spridning hos människor av sjukdomar somavses i 1.3 bilagan till smittskyddslagen''. Den offentligadebatt som föregick införandet av lagen kretsade helt kringriskerna för att hiv fördes vidare på så kallade bastuklubbarför homosexuella män.Miljöpartiet de Gröna anser att bastuklubbslagens följderför hivpreventionen bör utvärderas. Detta har två skäl. Fördet första har lagen varit i kraft i närmare utanatt någon systematisk bedömning av dess praktiska effektergjorts.För det andra har det förekommit domslut enligtbastuklubbslagen som inger stark oro vad gällerhivpreventionen. Vi tänker närmast på ett avgjort måldär innehavaren av en videobiograf för homosexuella mänfälldes för brott mot lagen, och där en viktig del avbevisningen bestod i fyndet av använda kondomer i lokalen.Vi vill här fästa uppmärksamheten på att lagen infördes föratt hindra spridningen av bl.a. hiv. Det är allmänt känt attbruket av kondom vid sexuellt umgänge utgör ett mycketgott skydd mot hivöverföring. Därför lägger samhället nedstora resurser på att sprida kunskap och upplysning omkondomanvändning bland sexuellt aktiva grupper.Att förekomsten av kondomer på ett etablissemang kananvändas som bevis mot dess innehavare är mycketmotsägelsefullt. De farhågor som uttrycktes vidbastuklubbslagens införande om att lagen skulle hindraaidsinformation, kondomutdelning m.m. på ställen därsexuella möten äger rum, tycks besannas.Har samhället, i ett läge där det smittas två mänvid sex med andra män i , råd med en lagstiftningsom gör att förekomsten av använda kondomer på en lokalkan användas som bevismaterial mot lokalens innehavare? Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring av lagen (1987:375) om förbud mot s.k.bastuklubbar att föreningsdrivna bastuklubbar tillåts,2. att , vid avslag på yrkande 1, som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att enutredning bör göras där man utvärderar bastuklubbslagen.
mot · GI02So476 · 1995-01-25 00:00:00 — har frågan om legitimation förarbetsterapeuter utretts och diskuterats. Yrkeskåren haraktualiserat frågan . I har frågandiskuterats . beredsfrågan i en behörighetsutredning.Den förnyelse och den förändring som sker i hälso- ochsjukvården kräver personal, som mycket arbetar på egetyrkesansvar både som offentligt anställda och som friayrkesutövare. Arbetsterapeuterna tillhör denna grupp.Arbetsterapeuterna spelar en viktig roll i vården, inte minsti olika former av rehabilitering. Arbetsterapeuternas insatserhar stor betydelse för människors säkerhet och deras liv ochhälsa. Arbetet kräver stor självständighet och utförs inomsåväl offentlig som privat arbetsmarknad. Stor kunskap och kompetens fordrasvid såväl utredning som bedömning och behandling avpatienter, inte minst när det gäller utprovning, anpassningoch ordination av hjälpmedel.Legitimation skulle garantera yrkeskompetensen i kåren,som den skulle vara en garanti för vårdsökande.Lagen om åliggande för personal inom hälso- och sjukvårdger inte den patientsäkerhet som garanteras genomlegitimation.Med hänvisning till ovanstående och då det måstebedömas, att befintligt utredningsmaterial nu är tillräckligtför frågans lösning, bör behörighetsutredningen fåtilläggsdirektiv, som innebär att frågan om legitimation förarbetsterapeuter nu behandlas med förtur. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om legitimation för arbetsterapeuter.
mot · GI02So477 · 1995-01-25 00:00:00 — har beslutat om legitimation för naprapater fr o m . I den proposition som låg till grund förriksdagsbeslutet anges de villkor som skall vara uppfylldaför att skall meddela legitimation förnaprapater. Det grundläggande villkoret är teoretiskutbildning motsvarande den som krävs för attfå titeln ''Doctor of Naprapathy'' vid svensk skola förutbildning av naprapater.Därutöver krävs praktisk tjänstgöring motsvarande ett årshandledd heltidstjänstgöring i svensk hälso- och sjukvårdfördelad på olika verksamhetsområden. Verksamheten börske vid en av godkänd enskild läkar-,naprapat- eller kiropraktormottagning eller vid en godkändinrättning inom den allmänna hälso- och sjukvården.Socialstyrelsen har fått bemyndigande att meddela närmarebestämmelser om den praktiska tjänstgöringen.Socialstyrelsen fastställde riktlinjerför motsvarande praktik för en annan yrkesgrupp inom dens k medicinen, nämligen kiropraktorer. Eftersomsyftet med praktiken kan sägas sammanfalla för de tvåyrkesgrupperna kommer riktlinjerna för naprapater att i storutsträckning utgå från vad som gällt för kiropraktorerna,särskilt som erfarenheterna av kiropraktorernas praktik äromvittnat goda.Naprapaterna skall genom praktiken få dels en allsidiginblick i den svenska hälso- och sjukvårdens organisationoch arbetssätt, skapa förutsättningar för samarbete med olikapersonalkategorier och få något djupare kunskaper omsamarbetsparternas behandlingsprinciper, dels praktiskträning i det egna yrket. meddelar deriktlinjer som krävs för att detta syfte skall uppnås.Praktiktjänstgöringen skall enligt förutsättningarnaomfatta handledd praktik motsvarande heltid inomhälso- och sjukvården och vara fördelad på olikaverksamhetsområden. Fördelningen kan variera men bör iprincip läggas upp så att förläggs till denoffentliga hälso- och sjukvården och fullgörshos legitimerad naprapat.Det är väsentligt att praktiktjänstgöringen fullföljs så attde som utexamineras får en fullvärdig praktisk erfarenhetbåde från verksamheten hos legitimerad naprapat och hoshälso- och sjukvården.Enligt förslag till riktlinjer för denna praktik skallpraktikperioden läggas upp i princip som för kiropraktorer.Det är därför lämpligt att lösa finansieringsfrågorna påsamma sätt. Praktikperioden får inte hindras av att hälso- ochsjukvården och den legitimerade naprapaten saknar medelför att ge den av föreskrivna praktikperioden.Medel bör anslås endera genom det samlade anslaget förhälso- och sjukvården eller genom att ersättningen tas frånde s.k. Dagmarpengarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att medel anvisas tillpraktikperiod för naprapater enligt Socialstyrelsensanvisningar.
mot · GI02So478 · 1995-01-25 00:00:00 — En behandling som klassificeras som sjukvård ärmomsbefriad, medan andra behandlingsformer belastas med25 % moms.Det förekommer ca 170 alternativa terapier i ochdet har ansetts vara problematiskt att bedöma vilka av demsom är seriösa och som bör anses vara sjukvård.Nu presenterar Stiftelsen för Alternativ Medicin() undersökningen ''Alternativmedicin en gränsfråga''av , där de olika terapiformernahar utvärderats.Cirka 200 terapeuter med stor erfarenhet har bedömt vilkaterapiformer man anser vara acceptabla och som bör räknastill sjukvården. Vissa terapier anses inte seriösa. Andra syftarinte till att vårda sjuka utan kan hänföras till egenträning,personlighetsutveckling eller religion.Följande 18 terapier utgör enligt utredningen sjukvård ochbör därmed kunna momsbefrias enligt rådande regler:Homeopati, Chiropraktik, Fotzonterapi, Akupunktur,Akupressur, Klassisk massage, Bindvävsmassage,Naprapati, Lymfdränage, Kostterapi, Antroposofiskmedicin, Kroppsbalansering. Osteopati, Magnetterapi,Ljusbehandling, Laserterapi, Ledin-metoden och Biologiskmedicin.RAM anser att dessa terapier främst kan ses somkomplement till skolmedicinsk sjukvård. Ramar bör skapasför en lämplig utbildningsnivå för respektive terapi,anpassade till ett EU-perspektiv.Vidare behövs auktorisering av de terapeuter somgenomgått utbildning i de uppräknade behandlingsformerna.Eftersom terapierna bör klassificeras som sjukvård börmomsen avskaffas på terapeuternas konsultarvoden. Flermänniskor skulle då få råd att utnyttjakomplementärmedicinsk vård för mindre resurskrävandesjukdomstillfällen. Gängse sjukvård avlastas, resurserfrigörs, försäkringssystemet gynnas ochalternativmedicinska terapeuters arbetsplatser bevaras. Mmed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att främja alternativsjukvård.
mot · GI02So480 · 1995-01-25 00:00:00 — Åldersgräns för inköp av butangas Ökande drogmissbruk bland ungdomar är en företeelsesom oroar. Undersökningar visar att bl.a. ungdomarsalkoholkonsumtion ökat. Framför allt är det gruppenungdomar som dricker sig berusade som ökat. Men det ärinte enbart alkoholkonsumtion som håller på att bli ettproblem. Ungdomars allmänna experimenterande meddroger har också ökat.Det är knappast någon nyhet att våld och drogmissbruk harett nära samband. På samma sätt är det heller ingen nyhet attvissa samhällsgrupper löper större risk än andra att hamna iett drogberoende.Men sätten att droga sig på varierar ochuppfinningsrikedomen på området verkar knappast ha någragärnser. som är i färd att diskuteraåldersgräns för inköp av cigaretter, ägnar 11-åringar iBergsjön sig åt att sniffa butangas, dvs. den gas som användstill påfyllning av cigarettändare. Butangas håller på att bliden nya innedrogen bland vissa ungdomsgäng under 15år, där kassan är för skral att inköpa något mer traditionelltberusningsmedel.Butangasen är i detta avseende den ideala drogen. Denluktar inte, den syns inte, den är billig (flaskan vilken räcker till flera rus) och framför allt ärden tillgänglig. I vilken kiosk eller tobakshandel som helstkan den köpas och som vanligt är det ingen som ifrågasättervad en 11-åring skall med en flaska påfyllarvätska tillcigarettändare.Gasen är på inget sätt ofarlig. Redan har det rapporteratsdödsfall. Men än så länge har det inte haft någon effekt varesig på lagstiftning eller på ungdomars användning av drogen.Det vore naturligt att på samma sätt som denkonstaterar att cigaretter är farliga för ungdomar ,konstaterar att samma åldersgrupp inte skall ha möjlighet attköpa butangas. Röker man inte behövs ingen tändare voreden enkla slutsatsen.Samtidigt ges det en möjlighet att stoppa drogmissbruk avbutangas bland de yngre tonåringarna genom ett sådantförbud. Kanske t.o.m. det syftet väger tyngre än detföregående.Sedan är det av största vikt att ett drogmissbruk som kryperallt längre ned i åldrarna . Det visarpå ett allvarligt problem i vårt samhälle när barn väljer attfly in i drogdimmorna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en åldersgräns på 18år för inköp av butangas, dvs.
mot · GI02So482 · 1995-01-25 00:00:00 — Privatpraktiserande läkares och sjukgymnasters etablering Vid införandet av husläkarreformen den 27 maj 1993uppstod några oklarheter som den nuvaranderiksdagsmajoriteten skyndsamt måste se över. Vidgenomförandet av den s.k. aktiva listningsprocessen fannsdet privatläkare som var anställda i samma företag somgenomförde listningen utan att sjukvårdshuvudmannenkunde kontrollera att listningen genomförts enligt lagensintentioner. Dessa bolag sände skriftliga formulär till sinatidigare patienter (kunder) där man uppmanade dem att listasig hos redan angiven läkare. Enligt lagen var avsikten attvarje läkare maximalt skulle få lista 3 000 patienter. Detta innebar att när det till namngivenläkare inkom mer än 3 000 svar, överförde bolaget de återstående namnen tillandra anställda i samma bolag. Detta har varit helt utanförsjukvårdshuvudmannens kontroll.Nu till den uppkomna situationen.Patient har uppmanats att lista sig hos läkare ,men finner till sin stora häpnad när hon får bekräftelsen frånbolaget att hon blivit listad hos läkare . ringeromgående läkare och frågar: ''Varför har jag blivit listadhos läkare ?'' Då får hon svaret från läkare : ''Vi har gjortså här för att om inte jag skulle vara i tjänst den dag som dusöker mig så får B ta hand om dig. ''visar det sig sedan att läkare aldrig tillsjukvårdshuvudmannen anmälts som husläkare. Bolaget ärfullt medvetet om att han inte har den behörighet som fordrasför detta. Bolaget har helt sonika bluffat. A är specialist. Nuhänder följande helt utan sjukvårdshuvudmannens kontroll.Maja besöker läkare som hon blivit listad hos. För dettabesök har läkare en kapitationsersättning på 1 190:- + 125:- i patientavgift. (är mellan 75--ochbor i .) Men läkare kan inte hjälpa utanremitterar till läkare . (Den läkare som erbjödsav bolaget vid den aktiva listningen.) Detta läkarbolag (detfinns säkerligen flera) får plötsligt 2 st inkomster av samma patient utan attsjukvårdshuvudmannen kan göra något. Läkare harnämligen ett tidigare avtal med som intesjukvårdshuvudmannen har något inflytande över.På två år har den privata specialistvården iBohuslandstinget ökat från 43 miljoner till omkring 85miljoner. Då är detta endast . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om husläkarreformen.