ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Bo227 · 1995-01-25 00:00:00 — 1994 beräknades endast 8 000 lägenheter påbörjas. Ävenom det finns en del tomma lägenheter vet vi också att mångaungdomar och andra inte haft ekonomiska möjligheter attskaffa sig ett eget boende. Vi vet också att många ungdomaråtervänt till föräldrahemmet och ordnat sitt boende på dettasätt.Andra boendekategorier har också behov av ett boende. Detomma lägenheterna finns i stor utsträckning på orter sominte är expansiva, medan regioner med tillväxt i stort settsaknar lediga lägenheter. Den nu startade politiken kommeratt leda till växande produktion och ökad sysselsättning sompå leder till en snabbt växande efterfrågan avbostäder på dessa orter. Det är därför angeläget att redan nuplanera för en sådan situation.Regeringens ekonomisk-politiska proposition 1994/95:25samt den ekonomiska politiken innehåller många viktigaförslag till gagn för byggnadsindustrin i sin helhet. Förslagsom kan leda till en tidigareläggning avbyggnadsinvesteringar.Arbetslösheten och bristen på projekt är emellertid mycketstora inom byggnadsindustrin. avbyggnadsarbetarna beräknas stå utanför den ordinariearbetsmarknaden . Med långtidsarbetslöshetföljer risken att den kunskapskompetens som utmärkersvenskt byggande avmattas och försvinner.Branschen har självsaneratsig och torde nu ha den storlek som kan anses acceptabel försvenskt vidkommande.Med det låga bostadsbyggande som råderoch det behov som man kan förvänta, är det viktigt attregeringen noga följer utvecklingen. Regeringen bör införriksdagen kontinuerligt redogöra för den aktuella situationenoch föreslå eventuella åtgärder i samband medkompletteringspropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det låga bostadsbyggandet.
mot · GI02Bo230 · 1995-01-25 00:00:00 — Situationen på arbetsmarknaden för byggnadsarbetare ärmycket svår. var 43 642 byggnadsarbetare utanordinarie arbete. Trots de betydande insatser som riksdagenhar beslutat om väntas en hög arbetslöshetinom byggbranschen bestå ytterligare åtminstone två år.Svårigheterna för byggbranschen väntas kulminera underinnevarande år, men uppgången av byggsysselsättningen kanförväntas bli mycket måttlig under de närmaste två åren.Under perioden 1991 till 1994 drabbades byggsektornosedvanligt hårt av den djupa lågkonjunkturen somden dåvarande riksdagsmajoriteten saknade förståelse förbehovet av att upprätthålla en byggnadsverksamhet på enrimlig nivå.Den nuvarande regeringen har i olika sammanhanguppmärksammat situationen inom byggnadsverksamheten.Inte minst i samband med den ekonomisk-politiskapropositionen föreslogs omfattandeinsatser för att främja byggnadsverksamheten genom attförsöka förmå företagen att tidigarelägga investeringar. Ibilaga till budgetpropositionen skriver näringsdepartementetatt ''regeringen avser att noga följa utvecklingen vad gällersysselsättningen inom byggbranschen samt att redovisaövervägandena med anledning av detta ikompletteringspropositionen''.Samtidigt som svårigheterna på byggarbetsmarknaden ärbetydande råder också obalanser på bostadsmarknaden. Förnärvarande är antalet lediga lägenheter betydande. Men avdagens 55 000 lediga lägenheter bedöms av endastomkring 35 000 lägenheter vara så belägna att de kommeratt fyllas så snart efterfrågan åter skjuter fart. Efterfrågan påbostäder beräknas likaledes av komma att öka med232 000 lägenheter till år 2000.Produktionen av bostäder är givetvis beroende av definansieringsvillkor som kommer att gälla vid olikatidpunkter. Inte minst ränteutvecklingen kommer att ha storbetydelse för bostadsproduktionen. gör denbedömningen att 165 000 lägenheter kommer attfärdigställas . Det ger ett efterfrågeöverskottpå netto 65 000 lägenheter , trots att manräknar med att igångsättningen av bostäder kommer att ökafrån 9 1994 till 45 2000.Obalanserna på bygg- och bostadsmarknaderna kommeralltså att bestå, men skifta karaktär. ärutbudet av lediga lägenheter betydande somarbetslösheten är mycket hög. måsteproduktionskapaciteten inom bostadsbyggandet återigen habyggts upp som det kommer att råda brist pålägenheter. Redan långt innan de bostäder som påbörjas 1995kommer att ha färdigställts kan det råda betydandebostadsbrist på många håll i landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att den i samband medkompletteringspropositionen återkommer till medbedömningar av behovet av det framtida bostadsbyggandet.
mot · GI02Bo232 · 1995-01-25 00:00:00 — Målet för svensk bostadspolitik har varit atttrygga alla människors behov av en god bostad till en rimligkostnad och en trygg närmiljö. Även om svängningar harfunnits och också en del skönhetsfel så har till största delenden politiken varit framgångsrik. Knappast något annat landkan mäta sig med vad gäller boendestandard ochtillgång på bostäder för det absolut stora flertalet. Men ibörjan av 90-talet inleddes en annan politik och en annaninriktning för bostadspolitiken. Det nya målet var att så långtsom möjligt avpolitisera bostadsmarknaden och låta desskrafter sköta sig själva. Bostaden började betraktas somvilken produkt som helst som konsumenterna hade att väljamellan. Denna hårdhänta politik har gett snabba resultat,vilka knappast kan betraktas som framgångsrika ur ett mersocialt perspektiv. Inte heller på byggbranschens område kandet hävdas att låt-gå-politiken skördat några segrar. Underingen annan tid har det byggts så litet och i knappast någonannan bransch har arbetslösheten varit så stor.För att få en bostadspolitik och en dito marknad värdnamnet krävs det insatser på en lång rad områden.Finansieringsfrågan måste lösas men det är inte det enda. Vimåste återigen få en planering och struktur på ett områdesom har en sådan avgörande betydelse för människorsvälbefinnande. Vi har problemen i miljonprogrammensområden, vi har tendenser mot en allt ökandeboendesegration framför allt i storstäderna. Vi harfortfarande stora behov bland många grupper såsom äldre,ungdomar och handikappade. Det råder oklarheter vad detgäller regelverket och dess tolkningar. Listan kan göraslängre men visar på nödvändigheten av att bostadspolitikensköts som en sammanhållen enhet på ett sammanhålletdepartement.Det är enligt oss en olycklig utveckling vi fått därbostadspolitikens enskilda delar styckas upp på olikadepartement och bland olika ministrar. Det skapar inte demöjligheter till den sammanhållna politik som är nödvändigför att komma till rätta med de problem som finns menockså skapa goda förutsättningar för en lugn och långsiktigtstabil utveckling på bostadsmarknadens område.En ryckig och löslig bostadspolitik skapar en ryckig ochlöslig bostadsmarknad vilket också får effekter på en mängdandra områden. Det är därför nödvändigt att regeringen såsnart som möjligt ser över möjligheterna att skapa ensammanhållen enhet som har ansvaret för bostadspolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en sammanhållen enhet förbostadspolitiken.
mot · GI02Bo234 · 1995-01-25 00:00:00 — Utifrån de senaste årens kraftigt ökande antalbidragstagare avseende bostadsbidrag försöker regeringenvia begränsningar i reglerna att bryta kostnadsutvecklingen.Det handlar i huvudsak om att höja gränsen för lägstabidragsgrundande bostadskostnad samt en begränsning avhöjningen av inkomstgränser. Dessutom föreslår man attbostadsbidrag till andra hushåll utan barn slopas. Från detsistnämnda undantas dock ungdomar mellan 18 och 29 år.Det speciella bostadsbidraget för ungdomar borde ocksåslopas. Bidraget utgår från uppfattningen att alla ungdomarmellan 18 och skulle vara en särskilt svag grupp somutan riktat stöd skulle stå utan anständiga boendemöjligheter.Staten utbetalar alltså på detta sätt ett stöd till oftast friska,arbetsföra unga människor där prioriteringen av vilkenbostad som är acceptabel till stor del överlåts på den enskildetrots att kostnaden täcks av det allmänna. Inom ramarna försystemet finns inga incitament att välja den billigare ochenklare bostaden om det exempelvis finns två att välja på.Detta selektiva bidrag leder således till att ungdomar sökersig till större bostäder än vad som skulle vara fallet om demötte den verkliga kostnaden. Dessutom ärstudiemedelssystemen och övriga socialförsäkringssystemså konstruerade att boendekostnader rimligen inkluderas.Ett slopande skulle följaktligen få två effekter. Dels enstatsfinansiell besparing och dels förändradekonsumtionsbeteenden.Sverige slåss mot klockan. av vidlyftigekonomisk politik visar upp ett förfärande resultat.Filosofin har varit att förmåner skall utformas för att passasärintressen och stora väljargruppers krav påstandardökning. Frågan om ekonomin i sin helhet har kunnatbära de offentliga utgiftsökningarna har inte givits detutrymme den förtjänar. Det är bakgrunden till de storaobalanser i ekonomi vi står inför.Regeringen säger sig i budgeten ta krafttag mot dessauppkomna obalanser. Efter en under föregående höst fördpolitik med massiva skattehöjningar och återregleringar påföretagandets och valfrihetens område, har regeringen nuistället presenterat en rad under oppositionstidenbrännmärkta utgiftsminskningar. Det är bra. Dessvärrekommer de , höstens många möjligheter har gåttförlorade. De är också otillräckliga.För en ung riksdagsledamot, född , ställskraven högre på att tänka framåt på kommande generationer.Högljudda krav från allsköns särintressen måste vägas motdet rättmätiga kravet att också kommande generationer skallges möjlighet att styra fördelningen av de gemensammaresurserna. Detta omöjliggörs med dagens lånefinansieradevälfärdspolitik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att slopa bostadsbidraget förungdomar.
mot · GI02Bo236 · 1995-01-25 00:00:00 — Arbetslösheten i byggbranschen är mycket hög även iJämtlands län. Genom de insatser som beslutadeom kommer betydande resurser att omfördelas föratt öka byggsysselsättningen . Inombostadsområdet kommer en extra subvention om 15 procentatt lämnas för ROT-åtgärder. Därutöver tillkommer stöd förförbättring av inomhusklimat i skolor och daghem samt enrad andra insatser för offentliga lokaler m.m.Turistnäringen är av stor betydelse för sysselsättningen iJämtlands län. Här finns stora behov av reparation, om- ochtillbyggnad och ROT-insatser. Däremot kan det förutses attbygginsatser som de som refererats ovan inte kommer att fånågon större omfattning. Tillgången på objekt är begränsad.Det vore därför angeläget att få möjlighet till att genomföraROT-insatser inom turistsektorn.Turistnäringens betydelse för är odiskutabel.På goda grunder kan också antas att denna näring kommeratt få än större betydelse . Att investera i enframtidsbransch borde vara möjligt. ges det enmöjlighet att motverka utslagning av företag och arbetskraft. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ROT-insatser inom turistsektorn.
mot · GI02Bo239 · 1995-01-25 00:00:00 — I proposition 1994/95:100 Bilaga 13 föreslås att denbidragsandel på som är föreskriven för hyres- och bostadsrättsprojektpåbörjade skall behållas även . Dennaändring föreslås bara gälla för nybyggnad, med hänvisningtill att räntesubventioner inte lämnas till ombyggnad avegnahem.De nya kapitalbeskattningsreglerna innebär emellertid attegnahemsägaren i samband med ombyggnad kantillgodogöra sig ett ökat skatteavdrag för räntekostnadenmedan t.ex. bostadsrätten får en försämradsubvention då bidragsandelen sänks från till . Det finns, enligt vår mening, risk för att effekten av destimulansåtgärder för ombyggnadsinvesteringar somriksdagen tidigare beslutat om försvagas om inte 1994 årsbidragsandel bibehålls även för ombyggnad.Neutraliteten mellan olika upplåtelseformer av bostäderhar länge varit ett av målen i bostadspolitiken. Att samhälletskall behandla de olika upplåtelseformerna likformigt är ettled i att det är familjens behov av bostad som skall varaavgörande -- inte på vilket sätt eller omfattning somsamhället stödjer olika boendeformer och därmed påverkarbostadens kostnader.Ur neutralitetssynpunkt är det logiskt attombyggnadssubventioner för ombyggnad av småhus somupplåts med bostadsrätt eller hyresrätt lämnas på samma sättsom för flerbostadshus. Det är ju inte husformen utanupplåtelseformen som är avgörande för möjligheterna tillskatteavdrag. lämnas inte några subventioner tillombyggnad av småhus som upplåts med bostadsrätt ellerhyresrätt.Ombyggnad kräver en rad åtgärder varav endast vissaingår som underlag för stöd. Detta framräknadebidragsunderlag reduceras sedan . Bidrag lämnas heller inte till verkliga räntekostnaderutan till subventionsräntan som är 1--lägre än faktiska räntan. Vad allt detta innebär kanillustreras med följande exempel där hänsyn inte tagits till detillfälliga stimulansbidragen under del av 1995.Exempel:Ombyggnadskostnad: /lgh varav nödvändigaåtgärder som inte är berättigade till stöd ränta och subventionsränta.År 1År 5Kapitalkostnad x =12 000 kr12 000 krAvgår räntebidrag(0,9x75 000)x(47%x11%)(0,9x75 000)x(30%x11%)3 4902 228Netto brf FH8 5109 772Brutto = Netto brf sm12 000 kr12 000 krDet är olyckligt att neutraliteten gradvis urholkas genombeslut efter beslut. Vi förutsätter att regeringen vidtaråtgärder som syftar till att återställa neutraliteten mellanolika upplåtelseformer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bristande neutralitet isubventionssystemet.
mot · GI02Bo245 · 1995-01-25 00:00:00 — Elektriska och magnetiska fält Användningen av s.k. ficktelefoner har drastiskt ökat under1994. Detta beror till stor del på att telefonbolagen har sänktsina priser på ficktelefoner för att komma ut på marknaden.Under december månad 1995 sålde enligt uppgift likamånga abonnemang, som , ungefär 23000stycken. Ficktelefoner utsänder elektromagnetiska fält, sominnebär en viss temperaturhöjning i den mänskliga kroppen.Exponeringen utgörs av s. k. radiofrekventa fält.Från forskningshåll kan man inte bortse ifrån attradiofrekventa fält har inverkan på människokroppen.I har vi en undantagsklausul, som anger attapparater under ett visst värde (7W) inte behöver kontrolleras, eftersom de troligtvis inteöverskrider rekommendationen. Denna undantagsklausulbör slopas eftersom ett så stort antal ficktelefoner nu harkommit ut på marknaden, vilket innebär att värdena (SAR-värden) kommer att öka. Rapporter om effekter pånervsystem, hjärnvävnad och ögon har observerats vid låganivåer.En varningstext, som den som finns på cigarettpaket, börfinnas på telefonerna, som varnar för alltför flitigtanvändande.Forskningen på radiofrekventa fält bör intensifieras för attutröna vilka eventuella hälsorisker som kan uppstå vid enomfattande användning av ficktelefoner.Försiktighetsprincipen bör användas, närrekommendationer ges, vid bosättning eller vistelse i eller inärheten av elektriska och magnetiska fält. Många rapporterhar kommit om hälsorisker, som kan uppstå både när detgäller bildskärmsarbete och arbete med elektriska apparatermed skilda spänningstal. Bosättning i närheten avkraftledningar har visat på oroande effekter med troligacancerrisker. Elöverkänslighet har drabbat mångamänniskor. Elöverkänslighet kan vara svårt att bevisa men sålänge det inte kan bevisas att elektriska och magnetiska fältär ofarliga, så länge måste försiktighetsprincipen gälla.En rapport från () säger att detinte finns något övertygande stöd för ett samband mellanexponering för elektriska och magnetiska fält och vissahälsorisker. Rapporten kan dock inte vare sig bekräfta ellermotsäga ett orsakssamband med leukemirisk vid exponering.När det gäller elöverkänslighet kan rapporten heller inteutesluta att elektrisk utrustning kan ha direkta effekter påmänniskokroppen. Med anledning av det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en text bör finnas på s.k.ficktelefoner, som varnar för alltför flitigt användande ochmed rekommendationer om gränsvärden,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att undantagsklausulen förkontroll av apparater med en uteffekt på mindre än 7W slopas,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att forskningen på radiofrekventafält bör öka i omfattning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att försiktighetsprincipen skallgälla vid exponering av elektriska och magnetiska fält.
mot · GI02Bo301 · 1995-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sammanslagen läns- ochlandstingsindelning i .
mot · GI02Bo302 · 1995-01-25 00:00:00 — Det ligger i den representativa demokratins förutsättningaratt en riksdagsledamot är observant på sådana ärenden, somberör hans/hennes egen hembygd. Den här motionenbehandlar regeringens förslag till fördelning av anslag tilllänsstyrelserna, och jag skriver med utgångspunkt frånförslagets behandling av anslaget till mitt hemlänJönköpings län.Jag finner det märkligt, att ianslagshänseende först kommer på 16:e plats blandlänsstyrelserna, trots att länet både när det till exempel gällerfolkmängd och antal företag i länet har väsentligt högre''placering''.Jag är övertygad om att de som förberettlänsstyrelseärendet i regeringens budgetprocess anser sig hagoda skäl till sitt förslag. De skälen kan dock ej utläsas avtexten i propositionen, som inte anger efter vilka principerresurserna fördelas mellan länsstyrelserna. För enlokalpatriotisk betraktare från just ligger detdärför nära till hands att misstänka viss slentrian ianslagsfördelningen...Jag anser att det finns anledning att ytterligare värdera dekriterier som avgör anslagsfördelningen mellanlänsstyrelserna. Har regeringen år slentrianmässigtutgått från föregående års anslag och förutsatt att det variträtt utgångsläge för varje länsstyrelses kommanderesursbehov?Riksdagen bör begära att regeringen redovisar deprinciper, som styr fördelningen av anslagen tilllänsstyrelserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör redovisa vilkaprinciper som styr fördelningen av anslagen tilllänsstyrelserna.
mot · GI02Bo303 · 1995-01-25 00:00:00 — I motioner till tidigare riksmöten har påtalats detegendomliga i att staten i så liten utsträckning tarbefolkningshänsyn vid fördelning av regionala anslag i denegna statliga verksamheten. Detta kontrasterar starkt motstatens sätt att fördela statsbidrag till kommuner ochlandsting, där just invånarantalet utgör utgångspunkt förberäkningarna.I detta sammanhang vill vi därför ånyo belysa hurlänsstyrelseanslaget behandlas i budgetsammanhang.Effekten av statens förhållningssätt har blivit att län medstark befolkningstillväxt kommit att bli missgynnade.Möjligen kan man säga att man därigenom ställer ettspeciellt krav på effektivitet och god produktivitet i län somväxer. Då många av t.ex. en länsstyrelses verksamheter dockär direkt befolkningsrelaterade kan emellertid effektenlikaväl bli att den statligt bedrivna servicen till länsinvånarnai vissa län blir sämre än i andra.För att åskådligöra utvecklingen vill vi ange ett antalnyckeltal för några närliggande länsstyrelser:nLänAnslag i kr per invånare 89/9090/9191/9292/9393/9494/95C149157195188198204D160171213212217227T156168219219228237U152162223211228236I jämförelse med anslaget 1994/95 föreslås nu för åren1995/96 (18 mån) län preliminärt få den största neddragningenav de berörda länen även procentuellt sett på totalanslaget.Det måste anses anmärkningsvärt att staten även kommandeår på detta område avser använda en fördelningsmodell somsnarast är motsatsen till att ta befolkningshänsyn vidfördelningen av länsstyrelseanslaget. Det berörda utskottet iriksdagen har uppenbarligen tidigare inte tillräckligtuppmärksammat vilka verkningar avsaknaden av en rimligfördelningsnyckel kan få. Metoden att straffa myndighetersom har låga omkostnader med att ta ifrån dem extra mycketmedel kan knappast vara eftersträvansvärd i en statligförvaltning som skall uppmuntra effektivitet och ökadproduktivitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om befolkningshänsyn vid den slutligafördelningen av länsstyrelseanslaget.
mot · GI02Bo304 · 1995-01-25 00:00:00 — Den regionala indelningen är från statens sida förvirrande.Vissa funktioner är strikt länsindelade, men dessa blir alltfärre. I allt fler fall sker samverkan mellan flera län -- oftaolika beroende på ärendets art. De statliga organ som varitoberoende av länsindelningen har ofta utvecklat en egenregional indelning, helt oberoende av varandra. Resultatet ärett lappverk av regionala gränser som allvarligt försvårar ettrationellt samarbete mellan olika statliga organ. Man kandock se ett mönster som talar för att man på mycket olika sättsträvar mot 6--8 regioner, vilket också stämmer med EU:ssträvan efter att regioner bör omfatta 1--2,5 miljonerinvånare.Regionalutredningen har gått i baklås p.g.a. att den knutitstill den sekundärkommunala planeringssidan, och mandärvid bara funnit som en naturlig region.Det torde nu vara hög tid att koncentrera sig på att få denstatliga tillsynsfunktionen rationellt ordnad, och attkoncentrera sig på denna del av regionalindelningen. Somunderlag för den fortsatta utredningen torde studier av vartkommunikationsströmmarna -- såväl personella somdigitala -- söker sig, ha stort intresse. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regional indelning av den statligatillsynen.
mot · GI02Bo305 · 1995-01-25 00:00:00 — I pågår en regional politisk process där mandiskuterar olika alternativa lösningar för att organisera detkommunala och landstingskommunala samarbetet. I dettasammanhang kan också ansvarsområden som ligger pålänsstyrelserna komma att beröras. Det är viktigt att, när delokala instanserna har enat sig om en uppläggning, detregelverk som styr länsstyrelserna, inte kommer att bli etthinder för att åstadkomma de önskvärda förändringarna.Därför bör ha en sådan beredskap att devid behov kan ta initiativ till de ändringar som kan behövasav länsstyrelsernas uppgifter och organisation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om länsstyrelserna i .