mot · GI02N299 · 1995-01-25 00:00:00 — Näringspolitik för uthållig tillväxt InledningSverige har länge tillhört världens främsta industrinationeroch svenska företag har hävdat sig väl i den internationellakonkurrensen. försämrades docksituationen märkbart för svenskt näringsliv. Därefter har vihaft den mest djupgående nationella lågkonjunkturen underefterkrigstiden.I förhållande till våra konkurrentländer har vi haft för fåföretag, inte minst inom industrisektorn. Orsaken härtill äratt villkoren för mindre och medelstora företag inte varittillräcklig goda och stabila.Krisen i ekonomin och dess orsakerSvårigheterna för svenskt näringsliv har ytterligareförstärkts genom 1980-talets spekulations- ochinflationspolitik. Den ekonomiska politik som dendåvarande socialdemokratiska regeringen förde under slutetav och fick långsiktiga negativakonsekvenser. Det innebar att den tillträdandefyrklöverregeringen ärvde en ekonomi med bl.a. kraftigtfallande industriproduktion och en industrisektor där vartfjärde jobb gick förlorat.Fyrklöverregeringen lyckades vända en nedåtgående trendDen nya fyrklöverregeringens främsta uppgifter blevdärför att vidta åtgärder för att återupprätta som enföretagare- och tillväxtnation. Detta skedde bl.a. genom attsänka tillväxthämmande skatter och avgifter såsom t.ex.skatten på arbetande kapital, sänkta arbetsgivaravgifter ochinförande av kvittningsrätten för nystartade företag. Totaltsänktes skatten för småföretagen med ca 14 miljarder kr.Även riskkapitalförsörjningen förbättrades genominförande av Industri- och nyföretagarfonden, nyariskkapitalbolag, mer resurser till de regionalautvecklingsbolagen m.m.Riskkapital med statligt engagemang ökade ifrån ca 4 till 13miljarder kr genom fyrklöverregingens åtgärder.Dessutom reformerades arbetsrätten, regionalpolitikenförstärktes, satsningen på infrastruktur, forskning ochutbildning ökade kraftigt.Genom de vidtagna åtgärderna har fått en kraftiguppgång inom exportindustrin som även börjar sprida sigtill hemmamarknaden. Vi har en mycket positivutveckling på arbetsmarknaden. Som jämförelse kan nämnasatt vid fyrpartiregeringens tillträde i september 1991varslades ca 1 000 personer per dag. vardet över 1 000 personer som erhöll jobb och underandra kvartalet 1994 tillkom 100 000 nya jobb. De flestajobben tillkom i småföretag och nya företag. Ävenungdomsarbetslösheten minskar, hälften av dem som fickjobb var . I åldern 18--är 29 000 färrearbetslösa än samma tid förra året.Det krävs nu en politik som understödjer denna positivautveckling och som leder till nya och växande företag ochökad sysselsättning.Den nya socialdemokratiska regeringens återställarpolitikett dråpslag mot företagande och nya jobbTyvärr finns det risk att den positiva utveckling, som denförra regeringen lade grunden till, nu bryts. Detta på grundav den socialdemokratiska regeringens dogmatiskaåterställarpolitik.Den socialdemokratiska regeringen har börjat med attkraftigt försämra för näringslivet. Det regeringen hitillspresterat och som senast krönts med budgetpropositionenär en fantasilös återställarpolitik, d v s man återställer allt tilldet tillstånd som rådde under den förra socialdemokratiskaregeringsperioden. Regeringens politik kan också beskrivassom en återgång till den misslyckade 80-talspolitiken. Det äruppenbart att socialdemokraterna har problem med attförnya sin politik och anpassa den till dagens verklighet.I budgetpropositionen säger sig den socialdemokratiskaregeringen vilja satsa på småföretagen -- men har istället lagtförslag och genomdrivit beslut som bestraffar företagarna.Regeringen har t.ex. höjt skatter och avgifter, rivit uppreformeringen av arbetsrätten och försämrat villkoren förriskkapital.Därför är det en falsk klang över de vackra fraser somregeringen använder vid beskrivningen av företagen ochföretagarna i budgetpropositionen. Först försämras villkorenkraftigt för företagande, genom de förslag som lagts ochbeslut som genomdrivits . Sedan försöker manskyla över alla dessa försämringar genom att föreslå någramarginella förbättringar. Detta är inte en företags- ochsysselsättningsvänlig politik. Det är en föråldrad s-politiksom leder till att näringslivets tillväxtförutsättningar inteutnyttjas optimalt.Centerns grundsyn på företagandeEtt näringsliv med dynamisk utvecklingskraft är grundenför vårt välstånd. För att näringslivet ska kunna varadynamiskt och utvecklande krävs att det skapas godagenerella förutsättningar för företagande i alla avseenden --såväl för företagaren som för företaget.Idag är den stora utmaningen att skapa förutsättningar för500 000 -- en halv miljon!-- nya jobb. De allra flesta äröverens om att dessa måste tillkomma i den privata sektorn.I ett arbetsmarknadsläge som är problematiskt ärdet av avgörande betydelse att all initiativ- och skaparkrafttas tillvara i syfte att skapa ett mångfasetterat näringsliv i alladelar av landet. behöver både små och stora företagsom skapar välstånd och som utvecklas medkretsloppstänkande i samklang med naturen. En sådanutveckling har också påbörjats under ledning ifyrklöverregeringen.För att skapa balans i svensk ekonomi är det av avgörandebetydelse att återupprättas som en företagare- ochtillväxtnation. Tillväxttakten i ekonomin måste öka ochvaraktigt ligga kvar på en hög nivå. Endast då kanarbetslösheten minska och statens intäkter öka. Detta kanendast ske genom att vi ger goda villkor för företagande ihela landet.Framtidens jobbVi lever i , när automatisering, datorisering ocheffektivisering slår ut gamla jobb. De nya jobben skapasgenom att nya produkter och ny teknik kan utnyttjas i bådebefintliga och nya företag och branscher. Det är framförallti de små och medelstora och i de nystartade företagen de nyajobben kommer att finnas.Framtidsbranscher kan vi finna inom områden som bl.a.miljövänlig teknik och kretsloppsanpassade produkter,förnyelsebar energiteknik och energisparandeenergiproduktion, bioteknik, informationsteknik, IT-tjänsteföretag, programvaruföretag o.s.v.Ekonomisk politik för företagande och nya jobbMålet med den ekonomiska politiken måste vara attlångsiktigt skapa uthållig tillväxt för full sysselsättning ochtryggad välfärd. En central del i en sådan politik ärmålsättningen att statsskulden stabiliserats år 1998.Detta ställer krav på en trovärdig finanspolitik sommöjliggör lägre räntor och låg inflation och därmed en lågrealränta. I sin tur är detta mycket viktiga förutsättningar förökad sysselsättning och tryggad välfärd.En långsiktig hållbar ekonomisk politik förutsätter ocksåatt de lösningar som väljs inte vältrar över problemen påkommande generationer i form av en stor statsskuld ochmiljöskuld. Den ekonomiska politiken för den fortsattasaneringen av statsfinanserna måste utformas så attinflationsförväntningarna inte ökar somförutsättningar skapas för en ökad sysselsättning främstinom den privata sektorn.Ökade statliga utgifter i form av investeringsstimulansermåste främst inriktas på områden där de långsiktigt gynnaren hållbar ekonomisk utveckling såsom t ex miljö- ochenergiområdena resp satsningar för att ta tillvara tillgängligaproduktionsresurser på landsbygden och mindre tärorteröver hela landet. I övrigt måste restriktivitet iakttas medutgiftsökningar av denna karaktär.Förutsättningarna för företagande måste förbättrasFör att möjliggöra en positiv utveckling av vårt näringslivvill göra resten av till företagarnas,entreprenörernas, uppfinnarnas och innovatörernas årtionde.Då duger inte den defensiva återställarpolitik somsocialdemokraterna presterat. Det är att försöka backain i framtiden.Centern ser istället den förra regeringens åtgärder som engod inledning på återupprättandet av som en tillväxt-och företagarnation. Därför kommer i denna motionatt föreslå en rad åtgärder som förbättrar förutsättningarnaför näringslivet i vårt land. kommer också i andramotioner att lägga fram förslag som leder till en sådanutveckling. Bland annat kommer att föreslå åtgärderavseende socialdemokraternas olika återställarbeslut, somhar negativ inverkan på näringsliv och sysselsättning.Förslag till näringsbefrämjande åtgärderRiskkapitalförsörjningDen förra regeringen gjorde stora satsningar för att ökatillgången på riskkapital. Bl.a. inrättades Industri- ochNyföretagarfonden, nya riskkapitalbolag bildades, deregionala utvecklingsbolagen fickutökat lånekapital, medel till innovationer tillfördes. Totaltökades riskkapital med statligt engagemang från 4 till 13miljarder. Därutöver avskaffades dubbelbeskattningen påaktiekapital, kvittningsrätt för nystartade företag infördeso.s.v.Oaktat dessa massiva satsningar så råder det fortfarandebrist på riskkapital framförallt till de små och medelstoraföretagen. föreslår därför olika förstärkningar avriskkapitalförsörjningen.Yrkanden om riskkapitalförsörjning finns i centernspartimotion om näringspolitik.Här följer några av förslag tillförstärkning:FöretagsgarantiCenterns förslag om företagsgaranti är ett koncept sombygger på att staten går in och garanterar mindre företagkreditvärdighet under en känslig utvecklingsperiod.Riskkapitalbolag i form av holdingbolag med statligagarantier bildas ute i landet och framgångsrika företagareengageras i styrelserna.Företagaren satsar själv en mindre del i form avaktiekapital, men kan i det fall företaget ger planeradavkastning successivt köpa frånholdingbolaget. Holdingbolaget kan i sin tur med dessaåterbetalda resurser gå in i nytt projekt. I det fallföretagaren/ägaren vill sälja bolaget har holdingbolagetförköpsrätt enligt ett på förhand givet mönster.Holdingbolaget kan därefter vid återköp släppa in en annanföretagare på samma villkor.Riksdagen bör därför ge regeringen i uppdrag att utredaförutsättningarna för ett införande av företagsgaranti ienlighet med ovanstående koncept.Lokala och regionalainvestmentbolagBildandet av lokala och regionala investmentbolag börockså stimuleras genom statliga garantier eller lån. Stödetfrån ett investmentbolag kan vara det lilla som krävs för attäven andra kreditgivare skall våga satsa på ett nytt projekt.De regionala utvecklingsbolagen böraktivt kunna delta i bildandet av regionala investmentbolag.Det finns en begränsad möjlighet tillbildande av lokala investmentbolag inom regionalpolitiken.Denna möjlighet bör utökas att gälla inom ett störreområde.Riskkapitalbolagen och bildades som riskkapital i samband medavvecklandet av löntagarfondspengarna. Efter enkonsolideringsperiod är det av största vikt att ochBURE fyller en del av den efterfrågan på riskkapital somfinns inom olika branscher. Riskkapitalbolagen skall vara ennaturlig delägare i utvecklingsföretag och kunna göra ettstörre risktagande.I årets budgetproposition föreslås att statens aktier i som förvaltas av Industri- och Nyföretagarfondenresp skall försäljas. Medlen frånförsäljningen skall enligt förslaget användas förriskkapitalverksamhet. kan acceptera ett sådantförfaringssätt under förutsättning att medlen ''öronmärks''för riskkapitalverksamhet.PersonligainvesteringskontonCentern föreslår ett införande av personligainvesteringskonton. Detta innebär att insättningar och räntorpå personliga investeringskonton är avdragsgilla i de fallmedlen investeras i eget företag eller bostad. Om pengarnadäremot används för konsumtion skall de beskattas.Regeringen bör återkomma med förslag till personligainvesteringskonton i enlighet med vad som ovananförts.Industri- och nyföretagarfondenRedan 1991 motionerade om införande av s kEKH-lån enligt tysk modell för att stimulera till startande avnya företag. Genom medverkan infördes ocksåsådana lån -- nyföretagarlånen -- i och med inrättandet avIndustri- och nyföretagarfonden.Fonden har medverkat till att ca 3 000 personer startat egna företag med hjälp avnyföretagarlån på totalt . Detta har letttill ca 5 000 nya jobb. Även de regionala utvecklingsbolagen kanidag bevilja nyföretagarlån, men detta har tillämpats endasti begränsad omfattning.Centern har tidigare föreslagit att allriskkapitalverksamhet ska decentraliseras så långt möjligt.Främst gäller det att beslut om nyföretagarlån kan tas pålokal eller regional nivå.Vi anser därför att regeringens förslag om att beslut omnyföretagarlån decentraliseras till företagspartnersregionala bolag är riktigt. Dock bör ALMI:s regionala bolagvid beredning av ärenden utnyttja andra organ såsom t.ex.Nyföretagarcentrum, handelskamrar ochbanker.Stimulera till bildandet av småföretagarbörserTack vare att börsmonopolet är avskaffat är det nu möjligtatt inrätta regionala börser för småföretag. Detta börstimuleras som ett led i att förbättra riskkapitalförsörjningenför små och medelstora företag.Förbättra stödet tilluppfinnare och innovatörerI propositionen aviserar regeringen att man har för avsiktatt återkomma med förslag om riskkapitalavdrag. Centernförutsätter att detta riskkapitalavdrag även kommer attomfatta resurser som satsas på uppfinningar ochinnovationer.Kvinnors företagandeAndelen kvinnor bland ny- och småföretagare är för litet.Bland kvinnor finns en stor potential för nyföretagande.Bland nystartade företag i landet som helhet är endast ca17 % kvinnor. Andelen företagare som leds av kvinnor liggeridag kring 15--. Detta måste förbättras. Kvinnor nåsbevisligen inte nöjaktigt med de stödinsatser som finns förnyföretagande. Ett exempel på detta är att Industri- ochnyföretagarfonden normalt inte ger stöd under 100 tkr.Anledningen till detta faktum är att den traditionellanäringspolitiken varit ensidigt inriktad på mäns företagandeoch de branscher som traditionellt startas och drivs av män.Undersökningar som bl.a. har gjort visar attkvinnor har en företagskultur som skiljer sig från männnens.Några tydliga gemensamma drag är att kvinnor startar i litenskala -- utgår från egen yrkeskunskap -- investerar mindre änmän -- lånar mindre än män -- vill ha rådgivning lokalt ochhelst av kvinnliga rådgivare -- startar ofta i servicesektorn --jobbar gärna tillsammans med andra kvinnor i s k kooperativ.Denna kunskap om kvinnors sätt att starta och drivaföretag gör att man bättre kan rikta insatserna motkvinnorna och öka andelen kvinnliga företagare. Det finnsockså hinder av annan karaktär som gör att kvinnor harsvårare att komma igång. Försäkringsfrågor i samband medbarnafödande är ett, brist på eget kapital och egenförmögenhet, närhet till utbildning är andra frågor som måsteåtgärdas.Fyrklöverregeringen uppdrog åt att inrättakvinnliga rådgivare. anser att detta arbete skafortsätta och även utvecklas.Under våren 1994 medverkade till att speciellamedel -- -- beviljades förriskkapitalförsörjning till kvinnors företagande. Det har visatsig att dessa lån varit attraktiva och efterfrågan på lånemedelvarit stor. I propositionen föreslås att dessa medel utökas till200 milj kronor. finner det vara en riktig utökning avdetta kapital och att förslaget ligger helt i linje med centernsställningstagande i denna fråga.Utöver den förbättrade riskkapitalförsörjningen förkvinnligt företagande anser att följande åtgärder förkvinnors företagande bör vidtas:Se överförsäkringsfrågorna för egenföretagare, t exföräldraförsäkringen.Den kvinnligarådgivningsverksamheten bör fortsätta och även byggas ut såatt den finns tillgänglig i alla kommuner.Förstärkrådgivningsinsatserna för kvinnor på länsstyrelserna, hos deregionala utvecklingsbolagen och på länsarbetsnämnden.Riktade utbildningsinsatser för kvinnor som vill bli egnaföretagare.Likställ olika företagsformer och inriktning ibidrags- och stödsammanhang.De föreslagna åtgärderna finansieras i första hand inombefintliga anslag. Därest ytterligare resurser skulle erfordrasär villig att ta upp förhandlingar om finansiering frånde medel som inbringas genom försäljningen av aktierna iATLE och . Yrkanden om kvinnors företagande finnsi partimotion om näringspolitik.Ung företagsamhetÄven om ungdomsarbetslösheten minskat det senastehalvåret är den fortfarande oacceptabelt hög. Blandungdomar finns många kreativa personer med mångakreativa idéer. Där finns också en stor potential små- ochnyföretagare. Företagsamhet bland ungdomar måste därförstimuleras på olika sätt och eget entreprenörskap måste bliett naturligt alternativ till anställning.Fyrklöverregeringen genomförde en rad åtgärder för attåterupprätta som en företagar- och tillväxtnation.Detta gällde också på utbildningsområdet, där antalet platserpå både gymnasieskolan och högskolan utökades kraftigt.Dock har alltför få utbildningar riktat sig till blivandeföretagare och entreprenörer.Sverige behöver fler entreprenörer och personer som harförmågan att upptäcka möjligheter och nya affärsidéer. Detär också viktigt att en del av dessa får en bred kompetenssom kan leda till att okonventionella metoder utvecklas ochstimulerar till satsningar på nya områden.Förståelse för företagandets vikt och villkor måstegrundläggas i ett tidigt skede. Utbildning i entreprenörskapbör därför ges redan på grund- och gymnasieskolan. Ävenpå universitets- och högskolenivå bör utbildning ientreprenörskap erbjudas som en del iutbildningsprogrammen eller som tillval. Befintligautbildningar i entreprenörskap är ofta alltför kortfattade ochsmala. anser att en sådan utbildning måste vara bredoch omfatta områden som t.ex. ekonomi, teknik,arbetsvetenskap, EU-kunskap och språk.Vad som ovan anförts om utbildning i entreprenörskap börges regeringen tillkänna.InvandrarföretagareArbetslösheten bland landets invandrargrupper äroacceptabelt hög. I denna grupp finns ett stort outnyttjatkunskapskapital och människor med kreativa idéer. Mångainvandrare kommer från kulturer med en hög grad avegenföretagare. Det finns därför en stor potential för ny- ochsmåföretagande. anser därför att hänsyn skall tas tilldet särskilda behov av hjälp, stöd, rådgivning och tillgångtill riskkapital om företagande som invandrare har. Dessutombör vid utvecklingen av de utbildningar i entreprenörskapsom vi föreslår ovan hänsyn tas till denna grupps speciellautbildningsbehov och förutsättningar. Vi vill ocksåpoängtera den betydelse som invandrarpraktiken visat sig hafått och att denna åtgärd därför måste få fortsätta.Vad som ovan anförts om invandrares förutsättningar förny- och småföretagande bör ges regeringen till känna.Kompetenshöjande åtgärderRationaliseringar och effektiviseringar har ökatproduktiviteten i industrin. Detta har minskat behovet avarbetskraft, särskilt behovet av lågutbildade.Arbetsinnehållet har vidgats och skillnaderna mellanarbetare och tjänstemän har krympt. Ökade krav ställs på allanär det gäller t ex språk, matematik och logistik.Sammantaget ställs särskilda krav för av allalediga jobb. gällde det enbart hälften av delediga platserna. har också grupp långtidsarbetslösa. Risken är att huvudparten avdessa, som har en för låg eller felaktig kompetens, kommeratt hamna i en permanent arbetslöshet.Centern anser att kunskap och kompetensutveckling ärallas ansvar och utgör en investering för såväl samhället somhelhet som för företag och individer. Kompetensutveckling idirekt anslutning till arbetet är den enskilt viktigastekomponenten i företagens strategi för att uppnå lärandeorganisationer. Huvudansvaret för en sådankompetensutveckling åvilar företagaren och företagensjälva. Statens uppgift är att skapa förutsättningar för attkunskaps- och kompetenshöjande åtgärder blir tillgängliga iett företags utveckling.En viktig del i detta är att se till att utbildning kan ges imer decentraliserade former för att på så sätt ökatillgängligheten och möjligheten att nå människor somannars inte skulle få del av kompetensutvecklingen. Härmåste informationsteknologins stora möjligheter utnyttjas.Ett viktigt inslag i kompetensutvecklingen under de senasteåren är fyrklöverregeringens initiativ till akademikerpraktiki företagen. Genom att låta civilingenjörer och ekonomerpraktisera ute i företagen har kompetensen höjts för såvälakademikerna som för företagen. Ävenutbildningsvikariaten har härvid haft en stor betydelse.Det är nödvändigt att både akademikerpraktiken ochutbildningsvikariaten även fortsättningsvis utnyttjas tillfullo. Detta bör ges regeringen tillkänna.Forskning och utvecklingForskning och utveckling är en nyckel till framtidaframgångar för svenskt näringsliv. Forskningen måste på etttydligare sätt än tidigare relateras till sådana områden därsvensk industri har förutsättningar att vara internationelltkonkurrenskraftiga. Produktionsteknik är ett exempel på etteftersatt område där den offentligt finansierade forskningenmåste stärkas. Fyrklöverregeringen inrättade 16forskningsstiftelser med hjälp av medel frånlöntagarfonderna. Stiftelserna tillkom som komplement tillde ordinarie forsknings- och fakulitetsanslagen just för attskapa nya vägar inom forskningen.För den framtida FOU-verksamheten är det nödvändigt attöka tillgången till högre utbildad arbetskraft samt tillforskarutbildade. Regeringen föreslår en relativt kraftigminskning av både fakultetsanslagen till högskolan ochanslagen till forskningsråden (den samlade besparingen t o m1998 föreslås till ). anser att en sådankraftig besparing är oklok med tanke på den strategiskabetydelse som FOU har för den framtida utvecklingen avsvenskt näringsliv. Vi anser därför att endast en mindrebesparing bör accepteras och föreslår därför en i förhållandetill regeringen halverad sådan fram . Yrkande idenna fråga återfinns i kommittémotion omutbildning och forskning.Förädling av förnybara svenska skogsråvarorSveriges stora skogstillgångar innebär möjligheter till fleranvändningsområden inom såväl bygnads- somenergisektorn. Genom att i högre grad utnyttja den svenskaförnybara träråvaran skapas nya arbetstillfällen samtidigtsom ur miljösynpunkt sämre alternativ får ge vika påmarknaden.Ökade satsningar på forskning inom sektorerna papper,massa, trä och energi bör komma till stånd.Regeringen bör därför ges i uppdrag att utarbeta ett programför ytterligare användning och förädling av den svenskaträråvaran. Detta bör ges regeringen tillkänna.Informationsteknologi -- satsningar riktade mot små ochmedelstora företagFör attt rätt kunna utnyttja de stora möjligheter sominformationsteknologin (IT) innebär för skapandet av nyajobb måste den göras tillgänglig i hela landet.Anslutningskostnaderna till höghastighetsnäten måste blilägre för att öka tillgängligheten för de små företagen ochför företagen på landsbygden. Kunskapshöjande åtgärdermåste till för att inte stora grupper ska lämnas utanför IT-områdets möjligheter. bör datorn bli ett naturligtredskap i all utbildning redan från första klass.Forskning och utveckling för att förenkla och förbilligaanvändandet av öppna IT-system måste intensifieras.Utvecklad turismTuristnäringen är en av de snabbast växande branschernai vårt land. Turismen som näringsgren är en storinkomstkälla för stat, kommuner och landsting i form skatteroch avgifter. Dessutom är den sysselsättningsintensiv medmånga små företag och stor regional spridning. omsattenäringen 90 miljarder och omfattade 85 000 årsarbeten.Den svenska rese- och turistnäringen ökade starkt under1994 bl a beroende på den sänkta turistmomsen som påcenterinitiativ genomfördes av den förra regeringen. Dennaför näringen så viktiga åtgärd har redanavskaffat.Sverige har stora möjligheter attt utvecklas ytterligare somturistland inte minst tack vare turisternas ökademiljömedvetenhet och intresse för naturupplevelser. Dettamåste tas tillvara. Många spännande företag och projekt harpå senare tid vuxit fram på landsbygden t ex bo på lantgårdoch sameturism. Tillkomsten av denna typ avkombinationsföretag bör stimuleras ytterligare.Dessa nya företag behöver stöd och hjälp både i sinutveckling och för sin marknadsföring. Inom den alltmerexpansiva miljöturismen fordras ett utbyggt system avnaturguider som kan utbildas bland den egna ortens invånare.Satsningar på att förlänga turistsäsongen bör ocksåintensifieras.Tyvärr har turistbranschen kännetecknats avsplittring och samordningsproblem. Regeringen bör därförsnarast föranstalta om inrättandet av ett samordningsorgan,förslagsvis i stiftelseform.