mot · GI02So245 · 1995-01-25 00:00:00 — Villkoren för vissa funktionshindrade Den kristna människosynen skall vara vägledande förhandikappolitiken. Människor med funktionshinder är ingenhomogen grupp, utan människor med vitt skilda behov avolika stöd från samhället. För att ge människor medfunktionshinder samma möjligheter som andra krävs framförallt en attitydförändring i samhället. Det handlar ommänniskovärdet, människolivets okränkbarhet, varjemänniskas lika värde och varje människas unika värde.En stark demokrati visar sig bäst i hänsynen till olikaminoriteter. De förbättringar som gjorts under de senastedecennierna för miljö, boende, med tekniska hjälpmedel ocharbete måste få fortsätta. I tider med kärvare ekonomisktklimat måste större insatser göras för att skapa fulldelaktighet för alla. Tillgänglighet och valfrihet för personermed funktionshinder måste finnas. Som ett komplement tillde offentliga insatserna skall frivilligverksamhet stimuleras.Stöd och service till vissa funktionshindrade, LSSOm man har stora funktionshinder och inte har fyllt 65 århar man rätt att få hjälp med personlig assistent. Man kanantingen få assistans direkt av kommunen eller fåekonomiskt stöd och själv vara arbetsgivare för assistenteneller assistenterna. Man kan också använda stödet till attanlita till exempel ett kooperativt eller fristående organ somarbetsgivare. Gränsen vid för LSS är helt felaktig.Behovet av personlig assistent upphör inte för att en personfyller . Funktionshindrades självklara rättigheter isamhället får inte göras till en socialpolitisk fråga.Integrerat högkostnadsskyddDen enskilde skall inte behöva ha merkostnader på grundav sitt funktionshinder. Merkostnaderna kan genom enkombination av ansvars- och finansieringsprincipen därolika samhällsorgan delar kostnaden, ett högkostnadsskydd,viss avgiftsfrihet och vissa kostnadsersättningar.Restriktivitet skall gälla vid uttagande av avgifter. Ett rimligtsystem vore införandet av ett integrerat högkostnadsskyddför kommunernas och landstingens tjänster tillfunktionshindrade. Detta skulle avsevärt förbättra förpersoner med stora service- och stödbehov och som därmeddrabbas av höga avgiftsuttag.En studie av funktionshindrade personerssocioekonomiska situation, utförd påHandikapputredningens uppdrag, av Centrum förutvärdering av medicinsk teknologi (CMT) vid Linköpingsuniversitet ger en allmän bild av betydande merutgifter pågrund av personernas funktionshinder. I de aktuella fallenredovisas följande varor och tjänster som särskilt noterbara:Hemtjänst och frekventa besök i primärvård liksom storabehov av läkemedel innebär merkostnader. Särskilda råvaroreller stor användning av hel- och halvfabrikat eller uteätandeger högre matkostnader än annars. Täta besök hos frisör ökarkostnaderna. Fönsterputsning och storstädning utförs inte avhemtjänsten och måste köpas på annat sätt. Även privatavlastning måste anlitas. Fotvård innebär merkostnader.Extrakostnader föreligger för kläder, leksaker, blöjor ochandra förbrukningsvaror till funktionshindrades barn.Avgifter för texttelefon är högre än motsvarande avgifter vidvanliga samtal. Elavgifter blir högre om luftrenare måstevara gående dygnet runt vid astma och allergi. (Ett samhälleför alla, slutbetänkande; SOU1992:52).Studien visar också att semesterresor, nöjen och hobbiesmåste försakas i stor utsträckning. Ett integrerathögkostnadsskydd mellan huvudmän skulle ge den enskildefördelen att avgiften kunde maximeras och bli lika oberondeav vars och ens högst individuella konsumtion av tjänster ochvaror. Det handlar om avgifter för service, omvårdnad, vård,tekniska hjälpmedel, stöd för resande inom kommunernasoch landstingens ansvarsområden samt läkemedelsförmåneroch kostnadsersättningar inom statens ansvarsområde.AttitydförändringarVad gäller möjlighet till inträde i arbetslivet inte minst förunga med funktionshinder måste vi arbeta stenhårt påattitydförändring. Detta arbete måste kompletteras med enantidiskrimineringslag. Vid olika träffar medfunktionshindrade möter man exempel på personer somverkligen blir diskriminerade just på grund av sitt handikapp.En ung tekniker som var döv berättade att hon inte ens fickchansen att pröva ett arbete på grund av sitt handikapp trotsatt hon kunde kommunicera obehindrat med teckenspråk ochtrots att det råder brist på tekniker. En grabb hade kommitin två gånger på Tekniska högskolan i , men fickbeskedet att måste han vänta innan han får en tolk.Han har varit tvungen att byta till en annan utbildning, trotsatt han pluggat stenhårt för att få höga betyg. Statistiken visaratt av unga handikappade är utan arbete oavsettvilken konjunktur som råder.Teckenspråk -- tolkarUtbildningen av teckenspråkslärare måste utökas ochkontinuerlig fortbildning ske. Tolkservicen skall byggas ut.Huvudansvaret för tolkverksamheten skall ligga kvar underlandstingen. En kartläggning av dövas arbetssituation ärväsentlig, med syftet att underlätta dövas situation påarbetsmarknaden.BarnomsorgslagenBarnomsorgslagen täcker inte möjligheten för en ungsjukpensionerad mamma som inte kan vara arbetssökande attfå en barnomsorgsplats. Det är orimligt att ett barn sombehöver den stimulansen skall stå utanför. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att också personer börfå rätt till personlig assistent,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet till integrerathögkostnadsskydd för personer med handikapp,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om attitydförändring gentemotpersoner med funktionshinder,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av teckenspråkslärare ochtolkar.