mot · GI02Jo529 · 1995-01-25 00:00:00 — Många djurförsök är både plågsamma och förnedrande fördjuren. I utnyttjas cirka en halv miljon djur om åreti djurförsök, ofta i ren slentrian trots att det finns alternativ.Vi människor måste inse att djuren har ett egenvärde ochatt varje individ måste mötas med respekt. Ur ett sådantperspektiv kan en djurskyddspolitik växa fram vars mål äratt inte kränka djuren, vare sig som art eller som individer.Vi måste således i det längsta undvika såväl artförtryck somatt medvetet utsätta individer för smärta. Detta ansvar liggerpå människan eftersom vi uppfattar det som självklart att vibesitter såväl förnuft som moral och känslor.Varje fakta talar för att de högre däggdjuren blandryggradsdjuren upplever smärta som är precis lika skarp sommänniskors. Deras sinnen är betydligt känsligare än våra --fåglars synskärpa, de flesta djurs hörsel, andra djurs känsel --vilket troligen beror på att de är mer beroende än människanav att så tydligt som möjligt upptäcka en fientlig omgivning.Deras nervsystem är nästan identiskt med människors ochderas smärtreaktioner anmärkningsvärt lika.Djurförsök väljs alltför ofta av konservativa skäl;institutioner har tillgång till djurhus och forskare lärs avtradition upp i djurförsöksteknik. finns det mycketsom tyder på att djur är dåliga som modeller -- de kan t.o.m.vara vilseledande.Professur i djurskyddNär riksdag fattade beslut om den nyadjurskyddslagen 1988 diskuterades inrättandet av endjurskyddsprofessur. Istället håller nu två professurer på attinrättas med syfte att få fram bättre försöksdjur. Miljöpartietde gröna menar att en djurskyddsprofessur är något heltannat; en professur i djurskydd innebär att djurens behov ochdjurens beteenden kommer i centrum och att statusen pådjurskyddsfrågor kommer att öka. Vi menar att en sådanprofessur bör inrättas. En djurskyddsprofessur skulle passabra på . Detta skulle stärka dengröna profilen på eftersom en professur iekologisk odling alternativforskningFör att möta det ökade intresset för djurskyddsfrågor är detrimligt att en professur i djurskydd kompletteras med alternativforskning. Orsaken är bl.a. attkemikalieutvecklingen är gigantisk; cirka sju miljoner avmänniskan gjorda kemiska föreningar är registrerade; i i-världen används över 65.000 olika kemikalier. Deflesta kemiska ämnen som är släppta på marknaden är intetestade -- att testa samtliga dessa med nuvarande testmetoderberäknas kosta över 8 biljoner ECU. Självfallet måste måletvara att reducera kemikalieanvändningen förutom att striktfölja utbytesprincipen i lagen om kemiska produkter. Ändåfinns ett stort testbehov. För att tillfredsställa detta behov utan djurförsök inrättats i många länderi både och i . menar att ett institutför strategisk alternativforskning också bör inrättas i Sverige.Obligatorisk djurförsöksetik i forskningsutbildningenMiljöpartiet de Gröna kräver att djurförsöksetik införs ochutvecklas som obligatoriskt inslag i medicinska ochbiologiska ämnen. Fackfilosofer bör förmedla utbildningen,som bör sikta på att studenter och forskare får ett etisktförhållningssätt till djurförsök och därmed kan se djuren somsubjekt snarare än som objekt.Avvecklingsplan för djurförsökÄven om etik kan införas som grund för djurförsök finnaall anledning att minska antalet djur som drabbas avförsöken. Alltför många plågsamma djurförsök sker avslentrian trots att alternativ finns. Vi kräver att riksdagenbeslutar att djurförsöken skall minskas med tillår 2000, men med målsättningen 75%.Myndigheter bör åläggas redovisa avvecklingsplanEn stor del av de djurförsök som utförs, görs i sambandmed testning. Testning sker ofta under enprodukts utveckling och omfattar dessutom ofta deltestning.Olika myndigheter -- , läkemedelsverket,etc -- kräver djurförsök i denna omfattandetestverksamhet. de gröna menar att demyndigheter som kräver djurförsök skall åläggas att redovisainterna avvecklingsplaner som medför att den nationellamålsättningen kan uppnås. Berörda myndigheter skall ocksåredovisa på vilket sätt man avser hålla sig informerad omutveckling av alternativ och hur man avser att informeraberörda företag.Lagstadgad substitution av metoderMånga djurförsök i utförs trots att alternativ tilldessa är accepterade av myndigheter i andra länder. Detgäller t.ex. test för att bestämma ett ämnes frätandeegenskaper (i används ofta kaniner, i är bl.a.konstgjord hud accepterad). För att undvika slentrian är detviktigt att lagstiftningen skärps så att den s.k.substitutionsmetoden används också då det gäller tester ochkravet på att minska antalet djurförsök; när alternativ finnstillgängliga skall de användas -- när annat lands myndighetaccepterat icke-djurtest skall svensk myndighet, somgrundprincip, också acceptera detta. Detta ligger också helti linje med Europeiska konventionen om skydd förryggradsdjur; i denna slås fast att djurförsök inte fåranvändas om annan metod finns att tillgå.Försöksdjurens rätt till naturligt beteendeFörsöksdjuren hamnar ofta utanför det lagskyddsom reglerar djurens rätt till naturligt beteende. Detta medförbåde onödig och kränkande behandling av levande varelser.Även om en kraftfull reduktion av antalet djurförsökkommer att ske krävs lagar som förbättrar dekvarvarande djurens förhållanden. kräver attförsöksdjuren skall ges lagstadgad rätt till naturligt beteendeoavsett ekonomiska överväganden.Veterinärers myndighetsansvarDjurhållning av djur som tagits ut för att bli försöksdjurskall uppfylla de krav som gäller annan djurhållning.Ansvarig veterinär vid , ochden berörda kommunens miljökontor har tillsammans fulltmyndighetsansvar vid denna djurhållning, oavsett om detsker kommersiellt eller vid forskningsinstitutioner. För attfull tillsyn skall kunna ske måste kraven på registrering avförsöksdjur skärpas och underlåtenhet att redovisa vilka djursom används leda till kraftig påföljd. Det förekommernaturligtvis att försöksdjursetiska nämnden underskattat detlidande som ett försök väntas medföra eller att oförutseddahändelser leder till större lidande för djuren än väntat. Enligtgällande djurskyddslag har då inte veterinär eller annanmyndighet möjlighet att ingripa. Djurskyddslagen måsteskärpas så att ingrepp mot oskäligt lidande för djur kan skei dessa fall på samma sätt som vid fall av djurplågeri utanförforskningens hägn.Etisk bedömning under full insiktTillstånd för djurförsök ges av försöksdjursetiska nämnder.Ledamöterna i nämnderna bör ha en självklar kontakt medde djurs liv man beslutar om. Vi kräver att anvisningarna förnämndernas ledamöter skall ändras och specificeras så att desom deltagit vid godkännande av ett djurförsök skall närvaravid minst ett av försökstillfällena. Det skall dessutom varaobligatoriskt att besöka djuren mellan försöken och själva sehur djuret har det i förvaringsburar etc. Vidare skall denärvara vid ev avlivningen av försöksdjuren.Utbildning av ledamöter i etiska nämnderDet är viktigt att alla ledamöter i en etisk nämnd har godakunskaper om djurarters naturliga levnadssätt och socialabeteende (om de är parbildande, familjelevande, typ avungvårdnad, sociala kontaktbehov med andra vuxna djurosv). Sådan utbildning skall ges samtliga ledamöter inämnder. Utbildningen finansieras från de anslag sombekostar djurforskningsprojekten eller av de aktuellaföretagen som beställer djurförsök. I finns högkompetens rörande djurs naturliga beteenden vidinstitutioner för etologi och zoo-etologi; dessa kan få iuppdrag att ta fram lämpligt kursmaterial och ställakompetenta lärare till förfogande.Föreskrifter för etiska nämnderna 1979 inrättades de djurförsöksetiska nämnderna. Derasuppgift är att bedöma djurförsök ur etisk synvinkel. (djurskyddsförordningen 49 par) slås fast attnämnden skall avstyrka att djur används om det är möjligtatt få likvärdig kunskap genom andra metoder. Ofta används ekonomiska motiv -- ''det är för dyrtmed alternativ'' -- utan att detta argument kan sägas hatäckning i lagstiftningen. de gröna kräver attCentrala försöksdjursnämnden, som är huvudman för dedjurförsöksetiska nämnderna, åläggs att skärpa tillsynenöver nämnderna så att djurförsök inte används då alternativfinns.Stärkt djurskyddsintresse i de etiska nämndernaDet är rimligt att djurskyddsorganisationernas inflytandeökar i de etiska nämnder som skall granska djurförsök.Hälften av ledamöterna är lekmän --djurskyddsorganisationerna får tillsätta högst två ledamöter.En rimlig bedömning är att djurskyddsorganisationerna skallerbjudas att få tillsätta hälften av lekmannaledamöterna.Djurförsöksstatistik i Statistisk årsbokIntresset för djurskyddsfrågor i allmänhet och djurförsök isynnerhet har ökat och blivit en viktigfråga för allt fler människor. Frågorna har utvecklats till attbli av allmänt intresse. Instruktionen för medför att SCB både skall samla in ochpublicera statistik av allmänt intresse. Vi menar att det är avstort allmänintresse att djurförsöksstatistik publiceras iStatistisk årsbok, som ges ut av SCB. Statistisk årsbok finnspå de flesta bibliotek och är därför mest tillgänglig förallmänheten.Kosmetika- och hygientester på djur förbjudsInom kosmetika- och hygienvarusektorn utförs en stormängd olika, ofta gravt plågsamma, djurförsök. Frågan omjust dessa djurförsök har varit livligt debatterad och krav harframförts på både förbud och märkning. EU har beslutat attinföra förbud mot kosmetikatester på djur underförutsättning att det finns alternativ till samtliga djurtester.Saknas detta på något delområde träder inte förbudet i kraft.Sverige bör i detta fall gå i spetsen och förbjuda såväldjurtester av kosmetika- och hygienprodukter som djurtesterav kosmetika som ingår i sådana produkter, trots att det i vårtland i princip inte utförs några sådana. En svensk markeringi denna fråga skulle ändå få goda konsekvenser -- det skullevisa vår uttryckliga vilja inför omvärlden och driva påutvecklingen inom EU.Förbud mot försäljning av djurtestade kosmetika- ochhygienprodukterI konsekvens med nationell lagstiftning och EU:smålsättning, är det både rimligt ur konkurrenssynpunkt ochlogiskt att förbjuda försäljning av djurtestade kosmetika- ochhygienprodukter i . kräveratt sådan lagstiftning införs.Buruppfödning av pälsdjur skall förbjudasNuvarande regler som bl.a. innebär att aktiva pälsdjur, sommink och räv, hålls instängda i trånga burar är inteacceptabla. Djuren har naturliga behov av rörelse som kräverytor av helt annan art än den som erbjuds i burarna.Buruppfödningen av dessa djur skall således förbjudas. Föratt inte snedvrida konkurrensen och exportera djurplågerietkräver vi att import av päls från buruppfödda djur skallförbjudas oavsett EU:s regelverk.Förbud mot import av skinn från saxfångade djurI är bensax förbjudet. Självfallet skall då ocksåimport av saxfångade djur vara förbjudet. Dels avkonkurrensskäl, dels av skälet att vi inte skall exporteradjurplågeri. En rimlig markering är dessutom att allpälsimport från länder som tillåter bensax förbjuds.Minimitid vid transporter av levande djurReglerna för djurtransporter inom EU tillåter djurplågeri.Svenska regeringen bör arbeta för att minimera tiden förtransporter till slakt; i ett första steg bör den högsta gränsensättas vid oavsett vilka länder -- inom eller utomEU -- transporterna går igenom.Subventioner av djurtransporterIdag subventioneras slakttransporter som en underliggandedel av EU:s jordbrukspolitik. Denna typ av subventioninnebär stimulans åt djurtransporter och motverkar därmedmindre lokala slakterier, gårdsslakterier eller mobilaslakterier som kommer till djuren.Förbud mot import av viltfångade aporSverige bör aktivt verka för att det inom EU införs förbudmot import av viltfångade apor.Förbud på patent på gentekniskt modifierade djur ochmetoderI partimotion som behandlar gentekniken urett ekologiskt perspektiv analyseras frågan om patent pågentekniskt modifierade djur ingående. Vi menar att Sverigeskall arbeta också i EU för att förbjuda detta.Ändring av RomfördragetEnligt betraktas inte djur som levandeindivider utan som handelsvaror. Detta speglar ett synsättsom tar yttersta avstånd från. Vi kräver attregeringen aktualiserar en ändring i Romfördraget.Ursprungsmärkningen av livsmedel skall förbättrasKonsumenternas rätt till full information om en vara är enförutsättning för att de skall kunna göra ett rationellt ochmedvetet val. Denna information skall naturligtvis ocksåinnehålla ursprungsmärkning så att vi som konsumenter fårveta varifrån livsmedel och råvaror kommer. På det sättet kanvi som aktiva konsumenter välja bort produkter från länderdär man inte har acceptabla djurskyddslagar.Bättre märkning av äggGenom lagstadgad märkning på ägg kan konsumentervälja bort burägg redan innan förbudet för burhöns träder ikraft . När väl förbudet är infört kräver attimport av ägg från burhöns förbjuds oavsett . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av en professur idjurskydd vid ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ett institut förstrategisk alternativforskning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorisk djurförsöksetik iforskningsutbildningen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en avvecklingsplan för djurförsök,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på myndighet att redovisaavvecklingsplan för djurförsök,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt myndigheter som kräver djurförsök skall redovisa hur dehåller sig informerade om utvecklingen av alternativ och hurde avser att informera berörda företag,7. att hos regeringen begär lagförslag sominnebär krav på substitution av djurförsök då alternativ finns,8. att som sin mening ger regeringen till kännaatt när annat lands myndighet accepterat alternativ tilldjurförsök också svensk myndighet skall acceptera detta,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksdjurs rätt till naturligtbeteende,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Centrala försöksdjursnämndensskyldigheter,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av gällande regler så attmyndighetsveterinär har befogenhet att ingripa vid oförutsettlidande för djur i samband med djurförsök,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökade krav på djuretiskanämndernas ledamöter vad gäller närvaro vidförsökstillfällen, vid tillfällen mellan försöken och eventuelltefter försöken,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om speciell utbildning i djurkunskapför etiska nämnders ledamöter,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stärkt djurskyddsintresse i deetiska nämnderna,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om djurförsöksstatistik i ,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kosmetika- och hygientester pådjur,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot försäljning avdjurtestade kosmetika- och hygienprodukter,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om buruppfödning av pälsdjur,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om import av skinn från saxfångadedjur,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om import av päls från länder somtillåter sax vid fångst av djur,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om längsta transporttid inför slakt,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om subvention av slakttransporter,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud av import av viltfångadeapor till djurförsök,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om patent på genmodifieradedjur,225. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändring av ,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ursprungsmärkning avlivsmedel,227. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om märkning av ägg.2