mot · GJ02K1 · 1995-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:80 Ändrade relationer mellan staten och I propositionen lämnas principförslag till hur de ekonomiskaoch rättsliga relationerna mellan staten och Svenska kyrkanfortsättningsvis skall vara utformade. Enligt ModerataSamlingspartiet utgör regeringens förslag en brautgångspunkt för det framtida beredningsarbetet. På en viktigpunkt har vi dock en annan uppfattning än regeringen. Närdet gäller frågan om statens ersättning till kyrkan för vård avkyrkliga kulturhistoriska värden anser vi att staten måste taett större ansvar än vad som föreslås i propositionen.Vår allmänna inställningRelationsförändringar mellan Svenska kyrkanoch statenModerata Samlingspartiet har arbetat för att uppnå enförändring i relationerna mellan staten och kyrkan. Vid 1987års partistämma angav partiet sin principiella ståndpunkt istat-kyrka-frågan genom formuleringen: "Riksagensagstiftningsmakt över kyrkan skall upphöra och kyrkan bli friatt besluta i egna angelägenheter". Vårt ställningstagandebyggde då som på en övertygelse om vad som är bäst förkyrkan. Enligt är det principiellt tveksamt attlåta det inre livet i största samfund styras avpolitiska beslut. Den politiska makten över kyrkan har medtiden allt mer kommit att framstå som en kvarleva från en tiddå kyrkans roll var politisk lika mycket som religiös.Moderata Samlingspartiet välkomnar därför detta viktiga steg i arbetet påatt frigöra kyrkan från staten. Det är också med stor tillfredsställelse vikonstaterar att det efter nära 50 års utredande nu finns en bred parlamen-tarisk uppslutning kring det fortsatta arbetet med att åstadkomma enförändring i relationerna mellan staten och Svenska kyrkan.Det kristna budskapetSvenska kyrkan har av tradition varit, är och bör alltframgent vara en viktig del av vårt samhälle. bör det särskilt betonas att ettfrigörande av kyrkan från staten inte får innebära att kyrkanskiljs från historia eller identitet. Kyrkans viktigasteuppgift är och förblir att föra ut det kristna budskapet tillmänniskor i alla delar av vårt samhälle. Detta är särskiltangeläget då många människor söker efter mening itillvaron och frågar efter vägledning. Kyrkan erbjuder intebara sina egna medlemmar utan även dem som formellt stårutanför kyrkan en möjlighet till andlig gemenskap och ennära upplevelse av den kristna tron i livets alla skeenden.Utvecklingen mot ett alltmer sekulariserat samhälle har lett till ett minskatdeltagande i den kyrkliga verksamheten men har inte minskat människorsgrundläggande behov av stöd, kraft och inspiration. Svenska kyrkansuppdrag att genom förmedla det kristna budskapet är därför intemindre viktigt än vad det varit tidigare.En öppen folkkyrkaFör är det av grundläggandebetydelse att kyrkan ges möjlighet att verka som en öppenfolkkyrka i alla delar av vårt land. Vi eftersträvar enfolkkyrka som står för förnyelse och samhällsengagemang.Vi vill skapa förutsättningar för en folkkyrka i syfte att ökaöppenheten och närheten till kyrkans olika verksamheter.Detta förutsätter ett levande församlingsliv såväl pålandsbygden som i städernas centrum och förorter. För attleva upp till namnet bör den öppna folkkyrkan vara aktiv därmänniskor verkar och bor.Med denna utgångspunkt ser vi positivt på regeringens förslag om attinföra en särskild lag om , med tydliga formuleringar om attkyrkan skall vara en öppen folkkyrka, demokratiskt byggd och rikstäckande.I vårt land har av hävd och tradition en särställning iförhållande till andra samfund och det är därför enligt vår mening varkenlämpligt eller möjligt att helt jämställa med dessa samfund.Mot denna bakgrund är det följdriktigt att utforma en särskild lag sominnehåller det som är principiellt viktigt och av grundläggande karaktär förSvenska kyrkan.Vård av kulturhistorisktvärdefull egendomI propositionen föreslås att "bör kunna fåviss ersättning för vård av kulturhistoriskt värdefullegendom". Enligt regeringen bör ersättningen, i denutsträckning den utgår, vara ett led i ett ömsesidigt åtagandemellan staten och att bevara dekulturhistoriska värdena inom kyrkan. Regeringen anser ilikhet med kyrkomöte att ett sådant åtagande börkomma till uttryck i en långsiktig överenskommelse mellanstaten och kyrkan, en ordning som även ModerataSamlingspartiet förordar.Den närmare preciseringen av omfattningen, utformningen och finansie-ringen av ersättningen får enligt regeringen utredas vidare. En utgångspunktför det fortsatta utredningsarbetet skall enligt regeringen vara att sammanlagda uttag av kyrkoavgift skall minskas i totalt sett sammaomfattning som den statliga ersättningen utgår.Enligt Moderata Samlingspartiets uppfattning är det inte rätt attersättningen knyts till ett krav på motsvarande minskning av kyrkoavgiften.Inte heller kyrkomötet ansåg sig kunna tillstyrka förslaget i denna del.Moderaterna anser att församlingarna bör kompenseras fullt ut av staten förkulturhistoriska överkostnader vad gäller de äldre kyrkobyggnaderna. Dettaär en viktig principfråga då det finns ett stort allmänintresse av attkulturhistoriska värden bevaras för framtiden.Svenska kyrkan är enligt lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. skyldigatt vårda och underhålla kyrkobyggnader, kyrkotomter, begravningsplatseroch kyrkliga inventarier så att deras kulturhistoriska värde inte minskas ochderas utseende och karaktär inte förvanskas. En avgörande förutsättning föratt även efter en relationsförändring mellan kyrkan ochstaten skall kunna utföra sina åligganden är att kyrkans ekonomiskaförutsättningar inte allvarligt rubbas i förhållande till vad som gäller i dag.Helt avgörande för Moderata Samlingspartiets ställningstagande i dennafråga är att de svenska församlingskyrkorna utgör en central del i vårtgemensamma kulturarv, liksom att vården av den kulturhistoriskt värdefullakyrkliga egendomen är en fråga om ett ömsesidigt åtagande mellan statenoch . Det gemensamma åtagandet bör stadfästas i enlångsiktig överenskommelse mellan staten och kyrkan. Omfattningen,utformningen och finansieringen hör till sådant som måste utredas närmare.Utredningen om ekonomi och rätt i kyrkan, den s.k. ,föreslog att ersättningen till kyrkan borde utgå med perår, räknat penningvärde. och statenshistoriska museer (RAÄ) framhöll att det angivna beloppet på 400 miljonerkronor kunde komma att behöva justeras upp på grund av uppdämdarenoveringsbehov. angav - på grundval avberäkningar av de kyrkobyggnadsbidrag som söks hos fonden -kostnaden till . I Kyrkoberedningensbetänkande Staten och trossamfunden (SOU 1994:42) föreslogs att enutgångspunkt för fortsatta överväganden bör vara ett statligt åtagande istorleksordningen per år.Enligt Moderata Samlingspartiets uppfattning bör de synpunkter ochförslag avseende ersättningsfrågan som framhölls i de nu nämndautredningsarbetena tillmätas stor betydelse även i den fortsatta beredningenav frågan. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en öppen folkkyrka,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens ersättning till kyrkan för vård av kulturhi-storiskt värdefull egendom.