mot · GI02Ub702 · 1995-01-25 00:00:00 — Högskolan -- en viktig regional motorHögskolan i tillkom 1971 som teknisk högskola.Den har haft stor betydelse för länets utveckling. Fleraföretag, bland annat , har avknoppats frånhögskolan i . Många företag samarbetar medhögskolan, framför allt när det gäller teknikutveckling.Kompetens har tillförts i form av civilingenjörer,ekonomer och systemvetare som utexaminerats och stannatkvar i länet. Högskolan har också en viktig betydelse förnorrbottningarnas självkänsla och framtidstro.Högskolans betydelse för länets framtid och fortsattautveckling har kanske aldrig varit så stor som just idag.Övergången till det nya kunskaps- ochinformationssamhället medför en hel del problem för ett länsom . öppnar det nya möjligheter införframtiden. I denna förändringens tid är Högskolan av mycketstor betydelse.Norrbotten -- ett län i stort behov av kunskap ochteknikutvecklingAntalet sysselsatta inom industrin och de traditionellabasnäringarna minskar. Detta märks tydligt i därbasindustrin sysselsätter många människor. Dessutomarbetar många norrbottningar i små och medelstora företagsom fungerar som underleverantörer till de storaindustrierna.Under de senaste åren har många anställda fått lämna sinaarbeten. Teknikutvecklingen har fört med sig ett minskatbehov av antalet anställda inom basindustrierna. Norrbottensbasindustrier har nått stora framgångar på den internationellamarknaden, mycket tack vare en världsledande teknologi.För att kunna behålla de positionerna kommer ytterligareteknikutveckling att vara nödvändigt. riskerar detatt föra med sig att ännu fler människor mister sina arbeten.Det är framför allt inom kunskaps- ochforskningsintensiva företag som tillväxten i ekonomin väntaskomma. I svarar dessa företag för cirka 10procent av industrisysselsättningen vilket kan jämföras medtill exempel Östergötlands- och där dendelen av industrin svarar för cirka 50 procent.Riksgenomsnittet är . Denna förskjutninginom industrin medför ett större behov av välutbildadarbetskraft. Speciellt viktigt blir behovet av utbildning i ettlän som för att klara denna omställning. Industrini länet har också en mindre andel högskoleutbildade än ilandet som helhet.Högskolan i har stor betydelse, inte bara förteknikutvecklingen inom industrin och vidareutbildning avarbetskraften. Den har också stor betydelse för länetsungdomar. har en mindre andel människormed eftergymnasial utbildning än riket i sin helhet. Att fåfler ungdomar att studera vidare efter gymnasiet är en viktigframtidsfråga för länet. Utflyttningen av ungdomar, framförallt av unga kvinnor, är ett problem för kommunerna iNorrbotten. Utbildningsmöjligheterna är en viktig faktor föratt ungdomarna ska stanna kvar i länet.Informationsteknologin och det nya kunskaps- ochinformationssamhället kan öppna helt nya möjligheter för ettlän som . På arbetsmarknaden kommersamhällets mänskliga kvaliteter att ha större betydelse iframtiden. Med modern teknik och goda kommunikationerkan fler jobb utföras där människorna väljer att bo. har de geografiska avstånden mindre betydelse förmöjligheten att utföra avancerade jobb.I det nya kunskaps- och informationssamhället kommerutbildningen att ha stor, för att inte säga avgörande, betydelseför möjligheten att konkurrera. Detta gäller såväl förenskilda individer och företag som för kommuner, regioneroch länder. framtid är i stor utsträckningberoende av vilken tillgång på kunskap och utbildning somfinns i länet. Högskolan spelar här en avgörande roll.Högskolan i starten har vidgat sinverksamhet från att i princip vara en renodlad tekniskhögskola till att ha utbildning inom flera områden.Utbildningen bedrivs inom fyra huvudområden:teknisk utbildning, samhällsvetenskaplig utbildning,lärarutbildning och musikutbildning. finns cirka 6 000 studenter vid Högskolan.Forskningsstödjande åtgärderHögskolan i har fasta forskningsresurser endastinom teknisk fakultet. Högskolestyrelsen har också inrättatprofessurer i pedagogik, orgel och komposition. Avsiktenmed dessa professurer är i första hand att garanteraforskningsanknytningen av den grundläggande utbildningeninom lärar- och musikutbildningarna. Tjänsterna har blandannat finansierats med externa bidrag ochforskningsanknytningsmedel.Vid beslut med anledning av denforskningspolitiska propositionen 1990 tilldelades inteHögskolan i några medel för forskningsstödjandeåtgärder. I ett brev till utbildningsutskottet i samband med1993/proposition informeradeutbildningsdepartementet om att en mening fallit bort ipropositionen som förutskickar att frågan skall prövas i nästaforskningspolitiska proposition. Högskolan framförde då attfrågan måste få sin lösning under innevarande treårsperiodgenom att utnyttja den anslagspost till regeringensdisposition som finns under anslaget.Inte heller i årets proposition finns något anslag förforskningsstödjande åtgärder till pekar statsrådet på vikten av att även mindre ochmedelstora högskolor kan bedriva forskning så att kvalitetenpå verksamheten blir hög.Högskolans utbildningar utanför det tekniskautbildningsområdet befinner sig fortfarande i en situationhelt analog med den som rådde vid de mindre och medelstorahögskolorna före riksdagsbeslutet . Lärarna inom dessautbildningar är de enda i landet som inte har tillgång tillendera fakultetsanslag eller medel för forskningsstödjandeåtgärder.Med det nya resurstilldelningssystemet skärpskonkurrensen mellan högskolorna. Stora skillnader i deresursmässiga förutsättningarna i fråga om forskningsstödinnebär att konkurrensen snedvrids till Högskolans nackdel.Högskolan i bör tilldelas ekonomiska medel /96 under anslaget C 49. Forskningsstödjande åtgärder vid mindre ochmedelstora högskolor. Medlen kan belasta anslagsposten tillregeringens disposition.InformationsteknologiVikten av informationsteknologi i ett glest befolkat länsom med stora avstånd har tidigare nämnts imotionen. bedriver utbildning ochforskning inom området informationsteknologi. I samverkanmed ett antal företag inom IT-området har ett Centrum fördistansöverbyggande teknik bildats. Verksamhetenfinansieras med vissa medel från Högskolansfakultetsanslag, och företagen. Denna verksamhetskulle kunna utvecklas på ett kraftfullt sätt med ett särskilttillskott till Högskolans fakultetsanslag.Samhällsvetenskaplig forskningInom det samhällsvetenskapliga utbildningsområdet vidHögskolan i har det tillkommit nyautbildningsprogram i huvudämnen som företagsekonomi,nationalekonomi, statskunskap och juridik.Inom Högskolans tekniska fakultet finns ett 45-talprofessurer, framför allt inom tekniskt tillämpade områden.Inom den tekniska fakulteten finns några professurer inomekonomi. Dessa utgör forskningsöverbyggnad förcivilingenjörsutbildningarna, men till viss del också för desamhällsvetenskapliga utbildningarna. Professurer finns iämnena företagsekonomi, industriell marknadsföring,industriell organisation, transportteknik och kvalitetsteknik.Den forskning med anknytning till samhällsvetenskapernasom bedrivs inom teknisk fakultet är emellertid otillräckligför att utgöra en acceptabel forskningsöverbyggnad för desamhällsvetenskapliga utbildningarna och förlärarutbildningarna.Inom det tekniska området är resurserna för utbildning ochforskning ungefär lika stora, respektive111 . Utbildningarna inom detsamhällsvetenskapliga området omsluter 106 miljonerkronor medan forskningsanslaget inom detta område är nollkronor. Högskolan måste tillföras resurser församhällsvetenskaplig forskning.Det blir allt mer nödvändigt för forskarna inom dettekniska området att samarbeta med forskare inom andradiscipliner. Detta är ytterligare ett skäl till att förstärkasamhällsvetenskaperna. Den verkligt nydanandeforskningen är ofta gränsöverskridande och sträcker sig övertraditionella fakultetsgränser. Utvecklingen av den tekniskaforskningen vid följer två huvudlinjer,dels en fördjupning inom de olika disciplinerna och dels engränsöverskridande breddning med starka inslag avtvärvetenskap. Denna forskning förutsätter en närasamverkan mellan forskare med olika inriktning ochbakgrund, i första hand mellan tekniker och samhällsvetare.I dag sker detta dels genom samverkan med samhällsvetareoch beteendevetare på andra orter och dels genom att detinom teknisk fakultet finns forskare med sådan bakgrund.För att verksamheten skall kunna utvecklas vidare måsteHögskolan bygga upp en egen och mer omfattandekompetens inom samhällsvetenskap.I många sammanhang framhålls vikten av att högskolanslärare är forskarutbildade. Förutsättningarna för en effektivforskarutbildning utanför teknisk fakultet är mycketbegränsade på . Ett samhällsvetenskapligtfakultetsanslag skulle kunna förändra detta.Forskarutbildning finansierad med ett samhällsvetenskapligtfakultetsanslag skulle också öppna möjligheter till ensamverkan med forskarutbildning inom teknisk fakultet. Detskulle ge möjligheter till en värdefull breddning avforskarutbildningen och ge de forskarstuderande kunskaperoch utblickar utanför det egna fakultetsområdet.För att tillgodose Högskolans behov av resurser förforskning utanför den tekniska fakulteten bör riksdagentilldela ett samhällsvetenskapligtfakultetsanslag. Högskolans avsikt är inte att bygga upp entraditionell samhällsvetenskaplig fakultet som exempelvisden vid utan snarare en verksamhet somliknar forskningen vid den filosofiska fakulteten vidLinköpings universitet -- en forskning som är uppbyggdkring tema snarare än discipliner. Dessa teman skall svaramot väsentliga forskningsbehov, ligga i linje medHögskolans verksamhet och spegla utbudet vid iLuleå.Högskolan i -- ett tekniskt universitetHögskolan i är den enda högskolan med fastaforskningsresurser som bär denna typ av namn. Detta har letttill en del förvirring då namnet i övriga fall betecknar någonav de mindre och medelstora högskolorna. Det är lätt att fåen felaktig bild av och högskolansinriktning och verksamhet.Ett nytt namn skulle kunna ge en riktig bild av vadHögskolan är; en teknisk högskola som också har en viktigverksamhet utanför teknisk sektor och teknisk fakultet.Högskolan i bör istället heta iLuleå. Detta skulle markera att det handlar om en forskandehögskola med viss bredd, men där tekniken dominerar.Namnkonstruktionen ''i '' ärinspirerad av utländska förebilder, t.ex. de tyska tekniskauniversiteten som i allmänhet har utbildning och forskninginom ett något vidare fält än de tekniska högskolorna iSverige. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utveckling avHögskolan i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av endera fakultetsanslageller medel för forskningsstödjande åtgärder för lärarnautanför det tekniska utbildningsområdet vid iLuleå,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ekonomiska medel tillHögskolan i .