mot · GI02A237 · 1995-01-25 00:00:00 — Det kan konstateras att massarbetslösheten riskerar att blivaraktig och att en ny konjunkturnedgång kan väntas inomnågra år. Den statsfinansiella situationen kommer då attförhindra att åtagandena från statens sida mot de nyaarbetslösa blir lika omfattande som under första delen avdecenniet. Det måste därför anses som utomordentligt viktigtatt den enskilde själv är beredd och har tillräckliga egnaresurser för att söka ansvar för sin framtida sysselsättning.Ett dylikt ansvar kan tryggas genom att individer satsar påsin kompetenspåbyggnad och förnyelse, på att flytta till merexpansiva arbetsmarknader samt till att starta egna företag.På grund av , i internationell jämförelse, ringahushållssparande är emellertid resurserna för dettabegränsade. Det är därför viktigt att skapa incitament tillett högre hushållssparande som inriktas på att uppmuntra tilltrygghetssatsningar av här nämnt slag. Den enskilde spararenbör lämnas stor möjlighet att själv välja hur sparandet skallomvandlas till satsningar som tryggar dennes arbete.Ett exempel på en lösning har varit det danska systemetmed avdrag i deklarationen för medel som reserveras för enframtida företagsstart. För svensk del skulle en motsvarighetunderlätta ökat nyföretagande och därmed skapande avriktiga arbeten. En motsvarande avsättning för att underlättaockså andra slag av framtidssatsningar bör övervägas iSverige. Det skulle avbörda staten en del av ansvaret för ökadkonjunkturell och strukturell arbetslöshet.Individuellt trygghetskonto, ITK, skall fungera som ettprivat sparsystem för gardering av sådana livscykelriskersom en individ kan försättas i p.g.a. arbetslöshet, eller väljaatt ta för att det medför ökade chanser till bättre framtidainkomster genom att utbilda sig, flytta eller starta eget. Ettunderliggande samhällskontrakt bör gälla mellan dem somväljer att trygghetsspara och det offentliga. Individen blirskattefri för den del av inkomsten som avsätts till sådantsparande. I gengäld beskattas sådana uttag från ITK-kontotsom kan betraktas som löpande inkomster. Individen kan inteerhålla behovsprövat stöd förrän ITK-kontot är förbrukat.Medlen på ett ITK-konto kan ersätta olikaarbetslöshetsersättningar liksom stöd från det allmänna menäven användas till olika investeringar vid arbetslöshet enligtovan. En reformerad arbetslöshetsersättning med längrekarenstid och lägre ersättningsnivå kompletterar ITK-kontot.Därmed minskar risken för att statens finanser går mot enkris när konjunkturen nästa gång viker.Den som blir arbetslös har inte sällan haftkänslan av att han eller hon inte längre har den kompetensarbetsgivaren behöver. Att förstärka sin utbildning hadedå varit ett sätt att motverka arbetslöshet eller, i varje fall, itid skapa bättre förutsättningar för att få ett nytt arbete.Kompetensutveckling måste i ökad grad ske via beslut somtas av den enskilde, men då behövs resurser och incitamentför detta. I har löneskillnaderna givit individer alltförsvaga incitament till återkommande kompetensuppbyggandeinvesteringar. ITK ger resurserna till detta.I andra fall bär kanske individen på en dröm om att ändrasin yrkesinriktning eller starta ett eget företag. Ett uppbyggtITK-konto kan ge den resurs som möjliggör detta.ITK-beloppen är individuellt sparade och bör därför varadisponibla när behoven av att gardera sig mot arbetslöshetupphör. Det förhållandet att sparandet varit skattepremieratbör således påverka andra skattebefriade sparformersstorlek, främst annat pensionssparande. ITK bör också kunnaanvändas för att finansiera en frivilligt valdförtidspensionering.Arbetsgivaravgifter och egenavgifter kan vid införande avett sådant trygghetskonto finansiera en reformerad ochbantad arbetslöshetsersättning. Ersättningen kan i högre gradbyggas upp efter försäkringsmässiga grunder. Den ökningsom behövs beträffande egenavgifterna skulle kunna tas frånen sänkning av den del av arbetsgivaravgifterna som kanbetraktas som en ren skatt.Genom införande av ITK-konto och en reformeradarbetslöshetsersättning förstärks individens ansvar för attundvika arbetslöshet respektive investera sig ur en inträffadarbetslöshet. Statens skattemedel räcker bättre till ochunderskotten i arbetslöshetskassorna reduceras.Vi anser att regeringen bör utreda hur ett trygghetskontokan utformas. bör klarläggas hur samspelet mellanett dylikt konto och arbetslöshetsersättning samt andrasparstimulanser kan utformas för att tillgodosetrygghetsaspekten för den enskilde. De statsfinansiellakonsekvenserna av förslaget bör också klarläggas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning av hur ettindividuellt trygghetskonto kan utformas och införas ienlighet med vad som anförts i motionen.