mot · GI02Ub601 · 1995-01-25 00:00:00 — Mindre och medelstora högskolor När det gäller den högre utbildningen hamnade påefterkälken . varantalet studenter i i stort sett oförändrat. Samtidigtökade utbildningsvolymen i övriga . Centernmotionerade om behovet av utbyggnad av denhögre utbildningen. Trots larmrapporter ochriksdagsmotioner från ansåg den socialdemokratiskaregeringen då att en ökning av antalet utbildningsplatser intekunde prioriteras.De beslut som fattats iolika omgångar kommer att öka antalet studenter från ca140 000 till cirka 185 000 , d.v.s. enökning med . Det nya resurstilldelningssystemetmedför därutöver en ökning av antalet studenter meduppskattningsvis 5--10%.Sammantaget innebär detta att gjort en i moderntid unik ansträngning för att snabbt expandera den högreutbildningen. En stor del av dessa platser har tillkommit vidde mindre och medelstora högskolorna.Trots ett besvärligt statsfinansiellt läge med storabesparingskrav har hävdat betydelsen av satsning påutbildning. I det läge som vi nu befinner oss i med högarbetslöshet är behoven av utbildning särskilt stora. Centernhar visat att satsningar på utbildning är det mestkostnadseffektiva sättet att använda inte bara de resurser somnormalt står till utbildningens förfogande utan ävenarbetsmarknadsmedel.Detta är både kortsiktigt och långsiktigt viktiga strategiskaåtgärder. Det innebär på kort sikt att ungdomar kan studeraistället för att, som alternativet ser ut , gå arbetslösa.Långsiktigt innebär det att dessa har en högre kompetensnivåoch vi som nation får en bättre utbildningsstandard.För de mindre och medelstora högskolorna har fleraviktiga principgenombrott skett. Efter kvalitetsprövning kandessa högskolor utfärda magisterexamen. I flera omgångarhar antalet platser vid de mindre och medelstora högskolornakraftigt utökats, detta med bibehållen kvalitet.I samband med den forskningspolitiska propositionen harmedel för forskning vid de mindre och medelstorahögskolorna avsatts med 100 miljoner utöver tidigare anslag,vilket är drygt en fördubbling mot tidigare. Vidare tillförsdessa högskolor engångsvis 30 miljoner för fortsattutveckling och forskning genom den regionalpolitiskapropositionen. Från återstoden av löntagarfondsmedlenFond 92-94 avsätts ytterligare medel till en stiftelse medändamålet att stödja forskning i samarbete med näringslivet.Dessa medel måste komma även de mindre högskolorna tilldel.I propositionen om utbildning och forskning -- kvalitet ochkonkurrenskraft, 93/94:177, slår fyrklöverregeringen tydligtfast att den högre utbildningen måste fortsätta att växa ochatt de nuvarande universiteten har växt färdigt. Det innebäratt den framtida expansionen i stort sett helt och hållet måsteske vid de mindre och medelstora högskolorna. ''Ett störreuppdrag inom grundutbildningen, tillsammans med ett ökatansvar för den kontinuerliga kompetensutvecklingen ilandet, skulle kunna ge de mindre och medelstorahögskolorna en allt viktigare roll. ''I samma proposition påpekas även att väsentliga resursertillförts samt att ''en fortsatt utveckling efter dessa riktlinjerär önskvärd''. Vidare: ''har allt fler mindreoch medelstora högskolor fått rätt att utfärdamagisterexamen. Ett samband mellan utbildning på dennivån och forskning är naturligt. ''Dessa utgångspunkter bör vara vägledande införberedningen av nästa forskningspolitiska beslut. Detta bördärför ges regeringen till känna.Högskolans olika rollerCentern understryker att satsningar på de mindre ochmedelstora högskolorna får en klart positiv effekt förregionerna och för vår nation. Undersökningar från USAvisar att bäst utbildningsresultat uppnås vid högskolor meden storlek av 7 000--8 000 studenter.Nationell rollVåra ambitioner är en fortsatt utbyggnad av den högreutbildningen och forskningen där alla högskolor ochuniversitet har både ett nationellt ansvar och ett ansvar förden regionala utvecklingen i vårt land. Inte minst de mindreoch medelstora högskolorna spelar härvidlag en avgöranderoll. I ett nationellt högskolesystem är det viktigt att allahögskolor ges samma förutsättningar att utvecklas ochstudenterna samma kvalitativa utbildning oavsett var degenomför sin utbildning. De mindre och medelstorahögskolorna har tillsammans med universiteten således fleraroller, dels en nationell roll för grundutbildning, fort- ochvidareutbildning samt forskning, dels rollen somkompetensförsörjare för det lokala och regionalanäringslivets behov. De mindre och medelstora högskolornautgör således en viktig del av regionernas infrastruktur ochär ofta en viktig motor i den regionala utvecklingen.Enligt vår uppfattning måste de allra minsta och senasttillkomna högskolorna lyftas till en nivå som ger en godgrund för att också långsiktigt uppfylla kvalitetskraven. Detger den stabilitet som är en förutsättning för möjligheternaatt inrätta heltidstjänster för lärare och den fördjupning somkan leda till rätt att utfärda magisterexamen. Därför måste deallra minsta högskolorna få en procentuellt större tilldelningav antalet platser. För att dessa högskolor ska få ökad breddoch djup i sitt utbud bör enligt vår uppfattning nya platseri förstone anslås till dessa högskolor, innan platser fördelasvidare till övriga universitet/högskolor. Detta bör gesregeringen till känna. I enlighet med detta börhögskoleutbildningen på vidareutvecklas, medresurser som ger möjlighet att bredda utbildningsutbudet ochi riktning mot en mer självständig högskoleorganisation.Detta bör också ges regeringen till känna.Regional rollAtt de mindre och medelstora högskolorna är viktiga i denregionala utvecklingen har numera vunnit ett bretterkännande. Det är nu dags att ta nästa steg och ge de mindreoch medelstora högskolorna resurser för att utvecklaforskningen. Det är också viktigt att utveckla möjligheternatill distansutbildning. Därigenom ökar möjligheterna för fleratt få högskoleutbildning, som högskolornasrekryteringsunderlag blir större. Erfarenheterna från andraländer, som t.ex. '''', bör tas till vara.Satsningar inom utbildning och forskning får intekoncentreras till ett fåtal platser i landet. De mindre ochmedelstora högskolorna har nått sådan bredd och djup i sittutbildningsutbud att det bör leda till fasta forskningsanslag.De mindre och medelstora högskolorna står förmycket av den dynamik och utveckling som sker inom olikaregioner. Dessa har av antalet studerande menendast av resurserna. Med en bättre fördelning avekonomiska insatser och forskningsresurser, liksom avkringresurser som bibliotek, skulle dessa högskolorsbetydelse, både för den nationella och den regionalautvecklingen, mångfaldigas.Med forskningssatsningar på de mindre och medelstorahögskolorna kommer deras betydelse för det regionalanäringslivet att öka ytterligare. Möjligheten att kunnaerbjuda forskarutbildning är en förutsättningför att behålla personer med ambitioner att fortsätta med enforskarutbildning efter grundexamen. Det skulle bidra till attantalet inom forskarutbildning och disputerade forskareskulle öka inom regionen.Högskola -- näringslivFör att få långsiktigt bättre effekt av forskning ochutveckling är det viktigt att det lokala och regionalanäringslivet i större utsträckning blir engagerade ochdelaktiga i högskolornas forskning och utveckling. Idagfinns det tyvärr i allt för många fall vattentäta skott mellanforskning och företagens utvecklingsprojekt. Detta gäller isynnerhet för mindre och medelstora företag.Samarbetsprojekt mellan högskola och näringsliv ger endynamisk växelverkan varför företag i högre grad börstimuleras till att satsa medel i forskningsprojekt. Genomforskning och utveckling kan företagens produkter utvecklasoch innovationer snabbare utvecklas för kommersiellt bruk.Vidare underlättar ett närmare samarbete mellan företag ochhögskolor för disputerade forskare att gå över tillnäringslivet. Disputerade forskare ger bättre förutsättningaratt utveckla företagets produkter, ta till sig nya forskningsrönoch metoder samt utveckla nya innovationer. Vidare bidrarde i allmänhet till kompetensförstärkning ochkompetensutveckling.Det finns ett stort behov av arbetskraft med högreutbildning. vet vi att det på vissa håll finnskapacitetsproblem som gör det svårt att ta emot fler studenterutan ytterligare investeringar. Det står dock klart att de störreuniversiteten inte kan expandera ytterligare. Ökad kapacitetinom utbildningssystemet måste ske vid de mindre ochmedelstora högskolorna. Detta bör ges regeringen till känna.Enhetligt högskolesystemFrån olika håll, framför allt från representanter frånnäringslivet, förs fram tankar om att de mindre högskolornaskall motsvara den amerikanska college-utbildningen. D.v.ssvara för eftergymnasial utbildning på mellannivå. Centernavvisar med bestämdhet dessa tankar. Istället anser vi att allahögskolor måste ha förutsättningar att ge utbildning ochtillhandahålla kvalificerad forskning av nationell standardoch kvalitet. Vi anser således att bevarandet av ett nationellthögskolesystem är en förutsättning för kvalitetsutvecklingoch kompetensförsörjning i hela landet. Ett differentierathögskolesystem skulle leda till en kategorisering avhögskolesystemet med ett A-lag och ett B-lag, där vissahögskolor skulle ta hand om vissa kortare utbildningar och iprincip vara matarstationer åt de större högskolorna ochuniversiteten. Detta bör ges regeringen till känna.DecentraliseringKritisk massaI ett nationellt enhetligt högskolesystem är det ytterstviktigt att alla högskolor får förutsättningar att utvecklas.Om detta inte sker riskeras en segregering mellan de storalärosätena och de mindre. I ett system därutbildningsanordnarna skall konkurrera om studenterna ärkonkurrensneutralitet ett grundvillkor.Storskaligheten har varit gällande och man har hävdatvikten av en s.k. kritisk massa för att säkerställa bredd ochkvalitet i forskningen. Dessa resonemang håller inte längre.Samverkan och diskussion mellan lärosäten och forskarekommer i ökad utsträckning ske viainformationsdatanätverk. Detta reducerar betydelsen av rentfaktisk lokalisering till en ort. Även om betydelsen av''kritisk massa'' eller högskolans storlek reduceras kommerdet ändå att finnas en gräns. Tillgången till bredd och djup ikursutbud med handledare, bibliotek, tillgång tilldatakommunikation, lokaler etc. förutsätter att högskolanhar bredd och djup.Informationsteknik, ItMed den nya datatekniken och utvecklingen inomtelekommunikationsområdet, framför allt med användandetav fiberoptik, kan helt nya nätverk byggas upp. Dennautveckling kommer att accentueras. Samverkan mellanhögskolor och universitet, nationellt och internationellt,reducerar de geografiska gränsernas betydelse. Forskarekommunicerar lika enkelt med sina kollegor vid ett utländsktuniversitet som med kollegor i samma korridor.Den ''kritiska massan'' består av internationellainformationsdatanät. Dessa elektroniska motorvägarkommer att öka i betydelse. I motsvarande grad minskarbetydelsen av rent faktisk geografisk placering till en ort. har denna teknik fått stort genomslag under senareår.Det är inte på något sätt så att de störstaforskningsmiljöerna alltid är de som producerar bäst ellermest material. Internationellt är de mest framståendeuniversiteten betydligt mindre än våra största svenska, så hart.ex. knappt 10 000 studenter. Istället är dettillgången och tillgängligheten av internationella nätverksom är av avgörande strategisk betydelse.Inom har vi länge förespråkat fastaforskningsresurser till de mindre och medelstorahögskolorna. Utvecklingen har gått väg.Utveckling mot nya universitetEtt decentraliserat utbildningssystem med hög kvalitet ochnärhet till utbildning förutsätter att de mindre och medelstorahögskolorna ges förutsättningar att utvecklas.Många av dessa högskolor har nått en betydandestorlek vad gäller antal studenter och antal disputeradelärare. Dessutom har de en betydande bredd i sittutbildningsutbud.Grundutbildning och forskning hör ihop. Genom aktivaforskare skapas en närhet till forskning vilket dels leder tillökad kvalitet i utbildningen, dels att rekryteringsbasen tillforskarstudier breddas.Långsiktigt måste höja nivån när det gällerandelen högskole- och universitetsutbildade. Därför måstemålet vara att utveckla de f.d. universitetsfilialerna, dvs.högskolorna i , , och . Den kraftiga utökningen av antaletstuderande motsvarar gott och väl det antal studerande somfinns vid något av våra större universitet. Det innebär att detnu är rimligt att bygga ut minst en högskola och ge dennastatus av universitet. Därför bör alltså i ett första steg någonav de f.d universitetsfilialerna ges status av universitet. Dettakan ske i samarbete med angränsande högskolor eller somnätverksuniversitet.Vid de f.d universitetsfilialerna finns en betydande breddbåde i kompetens och utbildningsutbud. Här finns även enväl fungerande infrastruktur med god studiesocial miljö ochforskningsmiljö. Det är vår uppfattning att investeringar härger större effekt än motsvarande investeringar vid något avvåra existerande universitet.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att en nyhögskola inrättas på med lokalisering i anslutningtill . har jämfört medövriga landet lägre andel högskoleplatser i förhållande tillbefolkningens storlek. En fortsatt utbyggnad av Stockholmsuniversitet vid är direkt olämplig. Inte minst skulleen sådan utbyggnad inkräkta på . Vidareråder det i en inomregional obalans.Andelen som går vidare till högre studier är högre i den norralänsdelen än i den södra. Tillskapandet av en gemensamhögskoleenhet i södra bör inte innebära attutbildningen koncentreras på ett enda ställe. Utbyggnad böristället ske vid flera utbildningsorter i regiondelen. Därförbör den forskning och utbildning som redan finns iSödertälje, , och Haningevidareutvecklas. Detta bör ges regeringen till känna.StrukturfrågorDen nya tekniken eliminerar gränserna och görkommunikationen global. Den rent faktiska geografiskaplaceringen minskar i betydelse. De resurser som samhälletfördelar för forskningsändamål måste kanaliseras efterdelvis nya principer. Framför allt måste kvalitetsaspekten fåen större betydelse.Förstärkning och utbyggnad av forskning vid de mindreoch medelstora högskolorna får inte göras utan att kvalitetenkan säkras. De instrument som behövs för denna utvärderingfinns . har att utvärdera, granska ochrekommendera vilka högskolor som kvalificerar sig för attutfärda magisterexamen. I utvärderingen ingår fleraparametrar för att säkerställa en god kvalitet. Följande kravställs på de högskolor som ansöker om erhållande att utfärdamagisterexamen: Lärarkompetens ochkompetensutveckling, forskningsaktivitet, ämnesdjup ochämnesbredd, utbildningsaktivitet över 40-poängsnivå,bibliotek och litteraturförsörjning, lokaler och utrustning,internationalisering och övergångsmöjligheter tillforskarutbildning.ForskningsanknytningMagisterexamen om 160 poäng med fördjupning på 80-poängsnivå innebär en början på forskarutbildning eller gerforskarbehörighet. Högre examina bör ha större inslag avvetenskaplighet vilket innebär aktiva forskningsmiljöer. Omen högskola medges rätten att utfärda magisterexamen bördetta även berättiga till fasta forskningsresurser om kravet påforskningsanknytning och vetenskaplig grund skall ha någonrelevans. Det kan ju knappast förväntas att en högskola skallkunna ge forskarutbildning om man inte har medel för detta.Forskningsanknytning innebär att utbildning ochforskning är förenade i samma organisatoriska struktur samtatt lärare som undervisar är aktiva i forskningen och attforskare deltar i undervisningen. Forskningsanknytninginnebär vidare att studenter får tillfälle att komma i kontaktmed en levande forskningsmiljö.Riksdagen har ställt sig bakom principerna i prop.1992/93:1 ''Frihet för kvalitet'', sid. 27 där följande anförs:''I högskolelagen bör vidare anges att verksamheten skallbedrivas så att ett nära samband finns mellan forskning ochutbildning... Ett nära samarbete med forskning inom ettområde som är av betydelse för grundutbildningen börsjälvfallet eftersträvas. ''Vad som här har anförts om forskningsanknytning bör gesregeringen till känna.Ett enhetligt anslagCentern förespråkar ett enhetligt anslag för utbildning ochforskning där forskningsanslagen differentieras beroende påvilka examensrättigheter högskolan har. De högskolor somKanslersämbetet granskat och som godkänts av regeringenför utfärdande av magisterexamen har nått en sådan breddoch ett sådant djup i sin verksamhet att de kan bedrivaforskning på eget ansvar inom dessa områden.I budgetpropositionen föreslås att de mindre ochmedelstora högskolorna, efter prövning, skall få inrättaprofessurer. Med modell, där de högskolor somerhåller examensrätt för magisterexamen ges fastaforskningsresurser, är det en självklarhet att de även har rättatt inrätta professurer. Möjligheten för de mindre ochmedelstora högskolorna att inrätta professurer efter särskildprövning som regeringen nu föreslår, kan ses som ett förstasteg mot införande av vår modell.Resursberedningen hade i uppdrag att utreda ett samlatanslag för grundutbildning och forskning, men tyvärr hardenna ej fått slutföra sitt arbete. Vi anser att detta bör utredasskyndsamt och med den inriktning vi ovan föreslagit. Dettabör ges regeringen till känna.ForskarutbildningRiksdagen har ställt upp målet om fördubbling av antaletdisputerade fram . Vidare att alla som gårforskarutbildning skall ha doktorandtjänst. Det har visat sigsvårt att med nuvarande ekonomiska utrymme omvandla allautbildningsbidrag till doktorandtjänster. Målsättningen börbibehållas; däremot bör det övervägas hur och i vilken taktdetta mål skall genomföras. Regeringen bör härföråterkomma med en plan för hur man avser uppnå dennamålsättning.Det är färre som går vidare till forskarutbildning från demindre och medelstora högskolorna. Intresset för att fortsättamed forskarutbildning grundläggs genom att studenterna harmöjlighet att ta del av aktiva forskningsmiljöer samtpersonkontakten mellan studenter och forskare. Om måletom fördubblat antal disputerade skall nås behöver flerrekryteras till forskarutbildning från dessa högskolor.Förutsättningarna för att fortsätta till forskarutbildning måstevara lika goda vid högskolor som vid universitet.Ett stort antal pensionsavgångar bland forskare ochuniversitetslärare är att vänta framöver. Långsiktig strategiför kompetensförsörjning är en förutsättning för att klara detbehov som finns och som kommer att accentueras. har0,av arbetskraften forskarutbildning. Behoven av flerdisputerade är inte endast en fråga om att klarakompetensförsörjningen inom högskolan utan handlar ävenom att det behövs kompetensförstärkning inom flera andrasamhällssektorer som t.ex näringsliv, gymnasieskola,rättsväsendet och inom förvaltningsväsendet i övrigt.Incitamenten till forskarkarriär måste förbättras.Karriärmöjligheterna för universitetslärare bör lösas, t.exkan universitetsadjunkter som disputerat bliuniversitetslektorer, lektorer med professors kompetensförordnas som professor. Förbättrade möjligheter föruniversitetslärare att forska parallellt med undervisning ärangeläget.JämställdhetNär det gäller forskarutbildning och karriär inomhögskolan finns mycket att göra vad gäller jämställdheten.Ju högre upp i tjänstehierarkin desto färre kvinnor. ärendast av professorerna kvinnor. Flera olika vägar att ökaantalet kvinnor inom högre tjänster måste sökas. Exempelviskan ett antal nya profes- sorstjänster inrättas på områden därdet finns många kompetenta kvinnor. Därkvinnorepresentationen är speciellt låg kan nya professurerinrättas. Vidare behövs det åtgärder på alla nivåer, ökat antalkvinnliga doktorander, tjänster på post doc.-nivå och flerkvinnliga prefekter. Direkt kvotering är vi däremot mertveksamma till. Det finns risk att detta skulle uppfattas somatt kvinnor får tjänster utan att egentligen hakvalifikationerna, vilket skulle ge felaktiga signaler.Regeringen bör återkomma till med förslag tillhur incitamenten till forskarkarriär kan förbättras, hurjämställdheten kan främjas samt föreslå åtgärder för ökadjämställdhet inom högskolans tjänster. Detta bör gesregeringen till känna.Ökade möjligheter för disputerade att stanna kvar ochfortsätta sin forskarkarriär kan åstadkommas genom att flertjänster som forskarassistenter inrättas. är problemet attdessa tjänster blir färre. Det är först när en person disputeratsom denne är godkänd forskare i egentlig mening. Det börvara angeläget att de som disputerat kan fortsätta medforskning och/eller undervisning även efter disputation.FakultetsorganisationFakultetsorganisation av är betingad av historiskaomständigheter. Det är inte säkert att denna organisation är den mest rationella. Metodutveckling, nya disciplineroch ämnen har tillkommit och tillkommer eftersom. Inomandra sektorer är det naturligt att organisationen ändras närverkligheten och verksamheten förändras. Så borde varafallet även vad gäller den s.k fakultetsorganisationen. Ettexempel på detta är den tvärvetenskapliga forskningen somhar utvecklats. På centerinitiativ uttalade förra attdet bör utredas om fakultetsorganisationen är den bästa ellerom den bör förändras eller kompletteras. Det är angelägetatt utredningen är klar till nästa forskningspolitiskaproposition.Vi vill att de högskolor som så önskar skall kunna byggaupp egen fakultetsorganisation inom en eller flera fakulteter.Flera högskolor har kommit långt inom forskning ochutbildning när det gäller särskilda områden. Ett exempel ärhögskolan i /där forskning ochutveckling inom datateknik nått både nationellt ochinternationellt erkännande. Ett annat exempel ärMitthögskolans forskning på området turism. För attutveckla detta och ha forskning på eget programansvar bördet finnas möjlighet att högskolan kan inrättas efterprincipen om en eller två fakultetshögskolor.Regeringen bör återkomma med förslag som möjliggör eneller två fakultetshögskolor.Löntagarfondsmedel för forskningsändamålRegeringen gör i budgetpropositionen besparingar påforskningen. Besparingen görs med hänvisning till attforskningen fått medel från utskiftningen avlöntagarfonderna. anser inte att dessa besparingarkan accepteras. Utskiftningen av löntagarfonderna förforskningsändamål gjordes för att genomföra en offensivsatsning på forskning och utveckla somkunskapsnation. Att , som regeringen föreslår, återta dessamedel via ordinarie forskningsanslag är en defensiv åtgärd.Centern vill utveckla forskningen, inte avveckla den. Tilldetta återkommer vi i annan motion. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utgångspunkter inför beredningenav nästa forskningspolitiska beslut,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av de minstahögskolorna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kapaciteten inomutbildningssystemet skall ökas vid de mindre och medelstorahögskolorna,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckla högskoleutbildningenpå ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett enhetligt högskolesystem,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av nya universitet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högskolestruktur i södraStockholm,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskningsanknytning,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av ett samlat anslag förgrundutbildning och forskning,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrade möjligheter tillforskarkarriär,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om främjande av ökad jämställdhetinom högskolan,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en eller två fakultetshögskolor.