mot · GI02N295 · 1995-01-25 00:00:00 — En finansiell kris kan ta sig många olika former. En stateller en kommun kan t.ex. inte gå i konkurs men väl inställabetalningarna, vilket sett ur låntagarnas synvinkel är lika illa.Detta skedde i ett antal länder medbörjan i , följt av 37 andra stater, vilket skapade storaproblem främst för de amerikanska storbankerna. Under åren1980--1993 gick totalt närmare 1 400 banker i i konkurs.Formell konkurs och likvidation har använts för de svenskaförsäkringsbolagen (1991) och (1992)liksom för , moderbolag i Gotakoncernen (1992).Under de fyra åren 1990--uppgick de samladekreditförlusterna i de svenska bankerna till , motsvarande av utlåningen. --1923 förloradebankerna i av utlåningen i kreditförluster. Likheten i storlek,förlopp och orsaker i de två krisperioderna är påtaglig.Den starka uppgången i den svenska ekonomin under1980-talet övergick mot slutet av decenniet i en kraftigöverhettning. Problemkedjan kan beskrivas så här: Tillväxt --avreglering -- finansiell bubbla -- bankkris. till1989 steg de svenska aktiekurserna realt (lika mycket som i ), efter en fördubbling redanunder den tidigare femårsperioden. Avregleringarna avkredit- och valutamarknaderna ledde tillsammans med enöverhettad samhällsekonomi till en snabb ökning avefterfrågan på lån, vilket gav en snabb expansion avbankernas lånestockar. Den höga inflationen drev uppbyggkostnader och fastighetspriser. stegsålunda priserna på kommersiella fastigheter med över 1 . Priserna på olika tillgångar steg mer i än imånga andra länder. En förklaring är att det var först 1989som det blev tillåtet att fullt ut investera i tillgångarutomlands. Efterfrågan stimulerades av att det var billigt attlåna pengar, eftersom det gamla skattesystemet gjorde detmöjligt för många inkomsttagare att övervältra en avsevärddel av lånekostnaderna på samhället och andra skattebetalaregenom avdrag för skuldräntor.När tillgångspriserna föll dramatiskt uppstod problem förspekulanterna, främst fastighetsförvaltande bolag. Minst trefjärdedelar av bankernas kreditförluster härrör frånfastighetslån. Bankernas motdrag för att försvara sig blevhögre krav på låntagarna, vilket tillsammans med den djupalågkonjunkturen ledde till en kraftig nedgång i uteståendekrediter och större spännvidd mellan ut- och inlåningsräntori syfte att öka intjäningen.Fallande priser på olika tillgångar gjorde hushåll ochföretag ''fattigare''. var skuldsättningen efter1980-talets snabba kreditgivning fortsatt hög. Berördahushåll och företag började då sälja ut sina tillgångar ochspara mer för att kunna klara räntebetalningar och betalatillbaka skulder. gick botten ur densvenska fastighetsmarknaden. Allt fler fastighetsbolag gicki konkurs. till 1992 hade bankernareserverat ca för konstaterade ochbefarade kreditförluster. I vissa banker blev förlusterna såstora att bankernas existens hotades. var inne i enfinanskris. Vi får gå för att hitta dessmotsvarighet.Bankkrisen har drabbat oss alla. Antingen har vi betalat förkrisen i egenskap av skattebetalare, eftersom gått som stöd från staten till bankerna.Eller också har vi betalat i egenskap av långivare tillbankerna, dvs. insättare, eller som låntagare. En vidgadräntemarginal på betyder att svenskahushåll och småföretag betalat ca 1991 i merkostnad, också i syfte atträdda bankerna från deras egna misstag. I vissa fall harskattebetalarna till och med fått ''betala två gånger''. Detgäller t.ex. den typ av spekulationer där Nordbankensförlustbolag i fastighetsbranschen köpts ut av andra bolagsom sedan genom att köpa upp industriföretag kunnat skrivaav förlusterna mot vinster i dessa företag. Skattebetalarna harsålunda först fått bidra till statens insats i Nordbanken ochsedan till förlustavdragen som i vissa falluppgår till i storleksordningen 250 miljoner kronor.För att trygga stabiliteten i betalningssystemet och säkrakreditförsörjningen har staten tvingats intervenera ibanksystemet. Detta har skett i form av en bred garanti i syfteatt garantera bankernas och mellanhandsinstitutensförpliktelser. Därutöver har staten lyft ut dåliga lån iNordbanken och -- till och till Retriva. Dessa bolag ägs nu helt och hållet avstaten, varför återvinningar vid försäljningar av tillgångarnatillfaller staten/skattebetalarna. Rekonstruktionen av deunderstödda bankerna hanteras av den förändamålet inrättade Bankstödsnämnden.Avregleringen av kreditmarknaden innan det gamlaskattesystemets lånedrivna mekanismer hade tagits bort är enav orsakerna till överhettningen och därmed till krisen. Attsjälva banksystemet emellertid bär en stor del av ansvaret förde kreditförluster som inneburit stora påfrestningar församhällsekonomin och för skattebetalarna torde stå utomalla tvivel. fångar i sin årsredovisning1991 på ett uppriktigt sätt in problemet: ''Förlusterna harorsakats av att banken lämnat sina naturligakompetensområden och sin kärnverksamhet bakom sig. ''Dålig och inkompetent kreditprövning och kreditgivning ibankerna förklarar till en inte ringa del de stora förlusterna.En mycket stor del av dessa förluster har uppenbarligen fallitpå ett litet antal stora krediter, krediter som är av en sådanstorleksordning att beslut därom rimligen borde ha tagitshögt upp i bankernas organisationer. Det betyder att detdirekta ansvaret i stor utsträckning faller på bankernasstyrelse och ledning. Bankerna kan också kritiseras för att delånat stora belopp till finansbolag utan att skaffa sigtillfredsställande insikt i deras kreditvärde. Anmärkningsvärtär också i flera fall revisorernas passiva agerande.Nedanstående tabell sammanfattar de statligastödinsatserna.Det statliga bankstödet 1992--1994, mkrTotaltUtbetaltBelastatåtagandestatsbudg.SparbankenGaranti6 80300Räntesubventioner1 0001 0001 000Totalt7 8031 0001 000Nordbanken+SecurumNordbankenAktieteckning4 1914 1914 191Aktieköp2 0552 0552 055Kapitaltillskott10 00010 00010 000SecurumGaranti 19 8509 8509 850Garanti 213 15013 15013 150Aktieköp1 0001 0000Borgen10 00000Totalt50 24640 24639 246Gota Bank+RetrivaGota BankKapitaltillskott20 00020 00020 000Garanti000Garanti eget kapital231231231RetrivaKapitaltillskott3 8003 8000Borgen3 50000Totalt27 53124 03120 231FöreningsbankenKonvertibla skuldebrev (kapitaltäckningsskydd)2 50000Totalt2 50000Totalt bankstöd88 08065 27760 477Källa: Regeringens skrivelse 1993/94:238, sid. 24 medkomplettering /94 från Bankstödsnämnden.Facit av bankkrisen och inte minst statens stora direktaengagemang i bankverksamheten har tydliggjorts i ett lägedå befinner sig i en statsfinansiell kris och tvingastill hårda åtstramningar i ekonomin. En stor del av denödvändiga åtstramningarna har drabbat och kommer attdrabba stora medborgargrupper som uppbär vanligalöneinkomster och aldrig varit involverade i den storaspekulationskarusellen kring banksystemet. Många av demsom på grund av minskade ersättningar isocialförsäkringssystemet och reducerade barnbidragtvingas dra ner på sin levnadsstandard ställer sig med rättafrågan på vilket sätt banker och finansbolag kommer att fåbära sin andel av ansvaret för finanskrisen. För att på etttrovärdigt sätt kunna förankra den krispolitik som är alldelesnödvändig för att åter skall bli ett land som försörjersig självt genom eget arbete, måste regering och riksdag nudärför förklara för svenska folket på vilket sätt de i bankernainsatta skattemedlen kommer att återvinnas.Samtidigt är det nödvändigt att ställa större krav på bådede institut som är under tillsyn och på den myndighet ---- som utövar tillsynen. En översyn avregelverk och tillsynsmyndighetens verksamhet är därförenligt vår mening nödvändig.Vi föreslår att regeringen i en s.k. vitbok på ett enkelt ochlättfattligt sätt förklarar bank- och finanskrisens bakgrundoch orsaker, och då klargör på vilket sätt ansvaretfrån berörda banker och finansinstitut kommer att utkrävasoch hur det skattestöd som vissa banker erhållit kommer attåtervinnas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bankernas ansvar och återvinnande avskattemedel.