mot · GI02Jo303 · 1995-01-25 00:00:00 — Skövlingen av ur- och naturskog fortsätter i oförminskadtakt på det norra halvklotet. De vidsträckta sibiriskaskogarna avverkas nu av framförallt utländska bolag frånNordostasien och . Även i minskar denursprungliga skogen i förfärande takt. Här hemma iSkandinavien har vi sett ett s.k. modernt skogsbruk underlängre tid än man gjort på andra håll. Här sker nu oftaavverkning för andra och tredje gången på samma område.Den ursprungliga skogen finns därför kvar i mycketbegränsade arealer. Kanske är av den svenskaproduktiva skogsmarken att betecknas som ur- ellernaturskog. I de övriga skandinaviska länderna är situationenännu sämre. Det största relativt orörda skogsområdet iSkandinavien, tillika ett av de absolut största i ,återfinns längs den svenska fjällkedjan. I övrigt har vi endastkvar små, spridda områden av naturskogskaraktär.I har det moderna skogsbruket svarat för enomdaning av landskapet som inte finner sin motsvarighetsedan istiden. Förutsättningarna för liv har ändrats radikalt.Mängder av arter har försvunnit eller marginaliserats så attde existerar på randen av utrotning. har ettfåtal arter gynnats kraftigt. Också för människan iskogsbygderna har livsförutsättningarna förändrats igrunden.Den nya skogsbrukslagen som trädde i kraft har ettmiljömål som är jämställt med produktionsmålet. Det härkan ses som en seger för naturen men har endast i mycketliten utsträckning realiserats i praktiska förändringar. FörMiljöpartiet är det dock självklart att miljömålet skaöverordnas produktionsmålet. Miljömålet måste ocksåkompletteras med tillräckliga styrmedel för att uppnå dettamål. Naturen bör sätta ramarna för skogsbruket, också påkort sikt. Mänskliga ingrepp i naturen får aldrig leda tillutarmning eller försämring av den långsiktigaproduktionsförmågan.Många av de skogsbruksmetoder som används måsteavvecklas om det ska bli möjligt att bedriva ettnaturvårdsanpassat skogsbruk. Vid kalhuggning förändrasväxters och djurs livsförutsättningar radikalt. Det lokalaklimatet förändras, urlakningen av kväve ökar ochvattenbalansen förändras. Kvävegödsling förändrarlivsbetingelserna för flora och fauna och leder till ökadförbrukning av andra näringsämnen. Hyggesplöjning ledertill alltför stora ingrepp i miljön för att vara acceptabel.Vi föreslår att kalhuggning av stora sammanhängandeområden, kvävegödsling av skogsmark och hyggesplöjningska förbjudas.I vår partimotion om en miljöbalk föreslår vi attbestämmelser om tillståndsprövning ska införas förskyddsdikning som kan förväntas påverka växt- och djurliv.Utplanteringen av contortatall innebär en ekologisk risksom inte är överblickbar. Contortabestånden är känsliga förangrepp av svampsjukdomar och insekter. Dessutomförändras hela skogsekosystemet av bestånd av främmandeträdslag. Vi föreslår att utplanteringen av contortatallstoppas.Endast en tiondel av den svenska skogsmarken ligger merän en kilometer från någon väg. Nätet av skogsbilvägar är enbidragande orsak till att skogslandskapet fragmenteras. Dettaär en bidragande orsak till utslagningen av arter som ärberoende av stora orörda områden. Vi föreslår att bidragentill byggande av skogsbilvägar dras in och att anläggande avskogsbilvägar miljöprövas på ett restriktivt sätt så attnyanläggning av skogsbilvägar bromsas kraftigt.Mer än 70 % av yta är täckt av skog. Totalt är ca3,av den produktiva skogsmarken skyddad. Andelenskyddad mark nedanför den s.k. skogsodlingsgränsen ärdock betydligt lägre. Den största delen av den skyddadearealen är alltså lågproduktiv mark nära fjällen.En expertgrupp med företrädare för bl.a. naturvårdsverketoch gjorde på uppdrag av 1989 årsskogspolitiska kommitté en analys av behovet av reservat.Expertgruppen kom fram till att med dåvarandeskogsbruksmetoder och hänsynsnivå behövde av denproduktiva skogsmarken nedanför skogsodlingsgränsenskyddas. Expertgruppen ansåg att om det svenskaskogsbruket naturvårdsanpassas halveras behovet avreservat.Sverige är medlem i den internationellanaturvårdsunionen, som har föreslagit att av allarepresentativa naturtyper ska bevaras för att hejda dengenetiska erosionen. Vi föreslår därför att av denproduktiva skogsmarken ska antas som ett långsiktigt mål.I vår motion om statsbudget för miljödepartementetsområde föreslår vi att 500 milj. kr. avsätts undernågra år för inköp av mark, framför allt urskog.Vi föreslår som ettlångsiktigt mål för det årliga svenska virkesuttaget. Vi harbedömt detta vara rimligt i förhållande till den ändradeinriktningen av skogsbruket som vi föreslår med bl.a. skyddav av skogsmarken samt ändrade skogsbruksmetoderoch större naturvårdshänsyn.Arbetet med att ta fram en ny miljöbalk pågår just . Vianser att balkens allmänna regler ska gälla allmiljöpåverkande verksamhet och vara heltäckande. Detinnebär att fler lagar måste införas i , bl.a. denstörsta delen av den nya skogsvårdslagen. Vi framför dettaförslag i vår partimotion om en miljöbalk.User Pays Principle (UPP), som betyder att användaren avnatur och miljö ska vara betalningsskyldig för de negativamiljöeffekter detta medför, är en internationellt vedertagenprincip. Om t.ex. skogsbruk medför att flora och faunautarmas ska den som idkar det berörda skogsbruket vara medoch betala för åtgärder som syftar till att förhindra ellerbromsa utvecklingen. I vår partimotion om en miljöbalkföreslår vi att ''UPP'' ska ingå i miljöbalken.Efter en kompromiss mellan socialdemokraterna ochcentern 1987 beslutades att markägaren skulle varaberättigad till ersättning även vid mycket begränsadehänsynstaganden till naturvården. Eftersom anslagen är småoch statskassan skral innebar ändringen att små skyddsvärdaområden, som är biotoper för hotade arter, i praktiken blevomöjliga att skydda. Markägaren kan inte längre åläggas attspara området på egen bekostnad och området bedöms förlitet för att bli naturreservat. De bestämmelser som senareinförts har inte varit tillräckliga för att klara detta problem.I vår partimotion om en miljöbalk föreslår vi att orden''berörd del av'' ska strykas i de nuvarandeersättningsbestämmelserna i naturvårdslagen.Bestämmelserna återfinns i den förra regeringens förslag tillmiljöbalk i 23 kap. 2 §.De fjällnära skogarna växer på hög höjd utmed hela densvenska fjällkedjan. De finns i ett bälte som är 100 mil långtfrån i söder till norra . bedrivsintensivt skogsbruk i de fjällnära skogarna ovanförskogsodlingsgränsen. Vi föreslår att de fjällnära skogarnaskyddas med en naturvårdsgräns ovanför vilken skogsbrukinte får bedrivas.Endast av den produktiva skogsarealen i landet ärurskog, och på många håll är den akut hotad. Vi föreslår attall urskog omgående ska bevaras i lag. Urskogarna kan sedaninköpas av staten och ombildas till naturreservat ellernationalparker. Ett avverkningsstopp måste omedelbartinföras i de skogar som rymmer hotade arter. Nyainventeringar måste genomföras i de områden där detbehövs.I finns gammelskogarna kvar i än mindreutsträckning än i norr. Ofta har dock dessa små och spriddaområden mycket stort skyddsvärde genom stor artrikedomoch rekreationsvärde. Det finns därför all anledning attbetydligt mer uppmärksamma och skydda de resterav gammelskogar som finns kvar i södra delarna av landet.Skogsstyrelsen har genomfört en inventering avnyckelbiotoper som kan ligga till grund för en betydandesatsning för att skydda riktigt små områden. Här finnsnumera också en lagstiftning som passar väl in för dettaskydd.Många skyddsvärda områden i är större änfem hektar, och faller därmed inte in under kriterierna förbiotoplagstiftningen, men mindre än vad som är brukligt föratt skapa naturreservat. För dessa områden måste en ändringtill i synsättet från naturvårdsmyndigheterna för att intemånga av de viktigaste och mest skyddsvärdaskogsområdena skall försvinna helt i onödan. degröna begär att ett betydande antal små skogsreservat skallupprättas i för att skyddaviktiga naturvärden.Vi föreslår att en obligatorisk skogsbrukarexamen medtyngdpunkt på ekologi, biologi och naturvård införs förnyblivna skogsägare samt för skogsarbetare ochskogsmaskinförare. Dessutom bör skogsproduktion ochsäkerhetsfrågor ingå i utbildningen. Utbildningen börutformas av berörda myndigheter och den ideellanaturvården i samarbete.Eftersom skogsbruket avreglerats vad gäller självabrukandet som naturvårdskraven ökat, föreslår viatt de lokala skogsvårdsstyrelserna runt om i landet skasortera under . Alla anställda bör ges en brautbildning i ekologi och naturvård. Den statliga centralaskogsstyrelsen har spelat ut sin roll och bör läggas ned.Den nya skogsbrukslagen medgerförvärvstillstånd för skogsmark under 100 ha utan prövning.Detta har fått till följd att skogsområden styckas och säljs ibitar under 100 ha och därefter avverkas. Vi föreslår attregeringen ges i uppdrag att utreda omfattningen av dennaverksamhet i syfte att begränsa den. Denna typ av kortsiktig,spekulativ skövling är oacceptabel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att miljömålet i skogsbrukslagenskall överordnas produktionsmålet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kalhuggning av störresammanhängande områden, kvävegödsling av skogsmarkoch hyggesplöjning,3. att hos regeringen begär lagförslag så attplantering av främmande trädslag inom skogsbruket upphör,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöprövning av skogsbilvägar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att målet för det årliga uttaget avvedråvara skall sänkas ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en naturvårdsgräns för skogsbruki den fjällnära skogen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att all urskog omgående skallbevaras i lag,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett avverkningsstopp i skogar somrymmer hotade arter,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade insatser för att i reservatäven skydda små områden av gammelskog i ,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i större utsträckning utnyttjaden lagstiftning som finns för att skydda biotoper med högtskyddsvärde,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsvårdsorganisationen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorisk skogsbrukarexamenför nyblivna skogsägare, skogsarbetare ochskogsmaskinförare,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning i syfte att begränsamissbruket av effekterna av fria förvärvstillstånd.