mot · GI02N270 · 1995-01-25 00:00:00 — ÖvergripandeÖvergripande mål för samhället måste vara en långsiktigthållbar utveckling. Detta mål skiljer sig från de traditionellamålen om ekonomisk tillväxt eftersom det bygger påkvalitativa värden och inte kvantitativa.Näringslivet utgör en betydande del av samhället. Det ärsvårt att uppnå mål utan att näringslivet är delaktigt. Därförvill se till att det som är långsiktigt hållbartockså blir kortsiktigt lönsamt -- detta kan uppnås genomskatteväxling, d.v.s. genom sänkta arbetsgivaravgifter ochmotsvarande höjningar av de miljörelaterade skatterna.Alla beslut i samhället har på något sätt inverkan på detglobala samfundet. Klyftorna mellan rika och fattiga ökar. Vivet att en femtedel av jordens befolkning får av dentotala världsinkomsten. Den fattigaste femtedelen får 1,4 %enligt UNDP. En väsentlig förklaring till de storainkomstklyftorna är det ojämlika ekonomiska utbytet mellanrika och fattiga länder. Den gamla sanningen att u-ländernabetalar mer till i-världen genom räntor än vad de får i biståndhåller i sig.Miljöpartiet reagerar starkt mot orättvisorna i det globalasamhället och vill utveckla ett humant och ekologisktsamhälle. Utifrån detta diskuterar vi näringspolitik. Enhumanekologisk syn bör genomsyra näringspolitiken ochhöga miljökrav blir konkurrensfördel, socialt och etisktansvar en marknadsfördel.Näringspolitikens övriga syften måste vara att medverkatill att underlätta människors grundläggande behov av bramat, rent vatten, kläder, bostäder och en rimlig materiellstandard. Den skall ge arbete åt alla som kan och vill delta iarbetet. Den skall främja sådant arbetesom står i överensstämmelse med kraven på att bygga en''hållbar utveckling (sustainable development)''. Den skalläven i övrigt stå i överensstämmelse med Riodeklarationen,, samt ett antal FN-deklarationer om biologiskmångfald, skydd för hotade arter, mänskliga rättigheter,barnens rätt etc.Det talas -- med mycket goda skäl -- om att skaffasysselsättning åt alla, men man talar alltför lite om vad slagssysselsättning som man vill skaffa fram eller öka. Det ärnämligen mycket av det som vi sysslar med inom vårtnäringsliv som inte alls står i samklang med kraven på''hållbar utveckling'', global rättvisa, kretsloppsanpassadproduktion etc.Miljöpartiets uppfattning är att staten endast ska satsa påsådant företagande som står i överensstämmelse med kravenpå ''hållbar utveckling''. Detta måste vara ett villkor förbeviljande av mjuka krediter och andra stödåtgärder försvenskt företagande.Strävan efter ekonomisk tillväxt, utan krav på tillväxtensinnehåll, tenderar ofta till att uppmuntra produktion av varoroch tjänster som innebär slöseri med energi och andranaturresurser på fattiga folks och kommande generationersbekostnad, d.v.s. sådant som står i total motsättning tillRiokraven.Miljöteknik är ett område där svensk företagsamhet harstora framtidsmöjligheter. Enligt halkar efterpå detta område. konstaterar man att miljöteknikär den mest växande sektorn i vår del av världen. Sompolitiker är det vårt ansvar att ge näringslivet incitament tillatt satsa på detta. Inte att bevara gamla strukturer.Näringspolitiken måste vara klarsynt när detgäller svenskt näringslivs möjligheter att i realitetenkonkurrera med andra folk som har mycket lägre krav påarbetslön. Teknikspridningen sker mycket snabbt.Kunskapen och produktionsmetoderna för framställning avalla slags produkter som vi använder för vår dagligalivsföring finns över hela världen och det blir allt svårare attfinna nischer där ''vi'' -- och det gäller hela västerlandet --kan ha ett övertag.Sverige måste satsa på forskning, ökad utbildning inomteknik och naturvetenskap samt stöd till innovationsföretag.Men det vore naivt att inbilla sig att detta kan lösa allasysselsättningsproblem. Tvärtom är det så attteknikutveckling tenderar att minska behovet av människor.Därför är arbetstidsförkortning en lika nödvändig somgrundläggande reform!Miljöpartiets kravStatens närings- och energipolitik skall främja ''hållbarutveckling'' och global solidaritet. Det betyder i praktikenatt skall minska sin användning av icke förnybararåvaror inklusive energiråvarorna, fossila bränslen och uran.Styrmedlet för att detta skall ske bör i första hand varaprismekanismen, nämligen att de knappa resurserna fördyrasgenom beskattning. Därigenom blir de förnybara resursernamer efterfrågade som kraven på effektivresursanvändning och recirkulation ökar.Det finns praktiskt taget ingenting inäringslivsdepartementets budgetförslag som antyder delar vår uppfattning om målet med näringspolitiken.Regeringen talar om att målet är ''uthållig tillväxt'' vilketuppenbarligen är något helt annat än ''hållbar utveckling''som inte har något med ekonomisk tillväxt enligtkonventionella mått att göra. Ingenstans talar regeringen omvad man anser att företagarna bör företa eller vad desysselsatta bör syssla med.Mest påtagligt blir detta när regeringen utan kommentarerger en lång redogörelse för ,som ju mer liknar en energietablissemangetsförsäljningsplan än ett försök att hjälpa till med att presenteraen statlig plan för en utveckling grundad på för''hållbar utveckling''.Det är ytterst bekymmersamt att detta stora verk ---- inte har som målsättning att arbeta i Agenda 21:sanda. En målsättning som diskuteras i alla våra kommuner irelation till kommunpolitiken. Det gör att vi befarar att del av de anslag som beviljas av till företag ochinom energisektorn inte kommer att användas på ett sätt somgagnar ett kretsloppssamhälle med resurshushållning ochglobal solidaritet som mål.Ett undantag har vi dock noterat. Vissa program förframtagande av energisnål teknik inom har varitframgångsrika, men de har tyvärr inte följts upp i form avtillräckligt breda informationskampanjer och krav påenergideklarationer.I avsaknad av en klar ekologisk inriktning hos såvälmyndigheter som departement måste befara attmånga av de forsknings- och utvecklingsprojekt och deföretagsetableringar som erhåller stöd kommer att stå imotsättning till kraven på en hållbar utveckling. Av detta skälser vi ingen anledning att på någon punkt öka de föreslagnaanslagen förutom till solanläggningar och maringeologi.Våra krav på ökade energi-, råvaru- och miljöskatterframförs i andra motioner. Beträffande regeringens förslagi bilaga 13, föreslår vi följande. Avsnitten skog och bostadåterfinns i andra motioner.Miljöpartiets övervägandenA 1. Minskas med 25 %till 221 975 000. Avdelningen för effektiv energianvändningskall ej drabbas av denna nedskärning.A 5. Verksamheten bör bedrivasutan en särskild delegation. Anslaget minskas till48 750 000. Om en delegation ändå tillsätts skall den verkai anda och innehålla motsvarandeekologiska kompetens. Att investera och iSverige bör förknippas med uthålligt ledarskap, där etik ochmiljöansvar skall vara ledstjärna för ''lotsarna''.A 6. Verksamheten bör helt skötasav näringen. Anslaget reduceras till 49 500 000.A 13. Av propositionenframgår inte klart om i medlemsförhandlingarnaverkligen åtagit sig denna avgift. Den finns ej upptagen iregeringens EU-proposition 1994/95:40. Bidrag till skogsfröplantering. accepterarregeringens förslag, men begär i detta sammanhang attregeringen återkommer till med förslag om hur deskador skall kompenseras ekonomiskt som uppstått ochkommer att uppstå för skogsägare på grund av att statenlevererat tallplantor som fått s.k. rotsnurr.C 10. Denmaringeologiska undersökningen har just påbörjat sitt arbeteoch regeringens farhågor om att denna verksamhet leder tillexploatering bör genast åtgärdas via kompletterandelagstiftning. Vi anser emellertid att denna verksamhet kannyttjas för miljöändamål och vill därför behålla fartyget ochverksamheten. Vi tillför ett belopp på tillSGU, varav avsätts för denmaringeologiska verksamheten.E 7. Insatser för ny energiteknik. Vi yrkar på att anslagettill stöd till investeringar i solvärmeanläggningar i bostäderhöjs fyra gånger, sålunda med . Dessabidrag är starkt efterfrågade och gör en stor insats, är m a okostnadseffektiva och energieffektiva.F 1. Teknisk forskning och utveckling. Genom de nyligenstartade forskningsstiftelserna har teknisk FoU tillförtsbetydande medel. Anslaget reduceras till800 . Medel har överförts till grundforskning.F 2. Vi ser stora möjligheter iinformationsteknologi och vill satsa på detta. Vi accepterarregeringens siffror men skjuter till under våraregionalpolitiska anslag enligt vad som redovisas i vårregionalpolitiska motion.F 5. Vi yrkar ej på någon ändring avanslaget, som torde vara i huvudsak bundet genom ingångnaavtal, men vi önskar en utredning som klargör vilka beloppsom staten satsat på rymdtekniken och vilka vinster förfolkhushållet som därigenom uppnåtts.F 6. Av allaakademins utredningar och program framgår att akademin ärtotalt oförstående till de krav som en hållbar utvecklingställer på tekniken. Anslaget bör reduceras tillsakademin ändrar sin inställning till de globalaöverlevnadsfrågorna. Anslag 4 100 000 kronor.G 14. Bidrag till allergisanering. Vi anser attdet behövs krafttag för att åtgärda och allergisanera sjukahus, framför allt skolor, daghem m.m. Anslag 3 000 000 000kronor.G 15. Bidrag till ekologiskt byggande. Nytt anslag.100 000 000 kronor. Regeringen begär bemyndigande attutan gräns förvalta, köpa och sälja statliga företag. Dettaförslag bör avslås i avvaktan på vidare utredning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av ennäringspolitik inriktad på hållbar utveckling med etiskt ochsocialt ansvar,2. att beslutar att anslaget under tolftehuvudtiteln skall utgå med ,3. att beslutar att anslaget under tolftehuvudtiteln skall utgå med ,4. att beslutar att anslaget under tolftehuvudtiteln skall utgå med ,15. att beslutar att anslaget under tolftehuvudtiteln skall reduceras med ,6. att beslutar att anslaget under tolftehuvudtiteln skall utgå med ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den maringeologiskaundersökningsverksamheten,8. att beslutar att anslaget under tolftehuvudtiteln skall utgå med ,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare stöd tillsolvärmeanläggningar i bostäder,10. att beslutar att anslaget under tolftehuvudtiteln skall utgå med ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör återkomma tillriksdagen med en utredning beträffande rymdverksamheten,12. att beslutar att anslaget under tolftehuvudtiteln skall utgå med ,13. att beslutar om att ett nytt anslag införs undertolfte huvudtiteln och att det skall utgå med3 ,214. att beslutar om att ett nytt anslag införs undertolfte huvudtiteln och att det skall utgå med100 ,215. att avslår regeringens förslag medanknytning till anslaget A 12 om bemyndigande förregeringen ''att förvalta företag med statligt ägande samt iförekommande fall öka eller minska ägandet i dessa företagenligt vad som anförts'',16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utreda kostnaderför tallplantor med s.k. rotsnurr.3