ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Jo658 · 1995-01-25 00:00:00 — I gränslandet mellan bergslagskommunerna ligger ett höglänt och istort sett väglöst storskogsområde som kan betraktas somvildmark.Området omfattar totalt 1 400 ha och är beläget vidklimatgränsen limes norlandicus. Topografin är mycketvarierande och terrängen starkt kuperad med lavbekläddatoppar och hällmarkstallskog, genomskuren av sprickdalardär skarpa branter omväxlar med mjuka sluttningar,genomskurna av bäckraviner. Här växer den ståtligabergslagsgranen i mossbelupna lider. Här ligger på 350-metersnivån den stora blandmyren Kindlamossen. Terrängenär karaktäristisk för Bergslagen. Starkt kuperad, dramatiskvildmark med isolerat höjdläge.Kindlaområdet besitter dessutom ett stort värde såsom detstörsta sammanhängande orörda området av bevaradgammal skog i Bergslagen. I området finns också ett flertalsällsynta och hotade skogsarter, mossor, lavar och kärlväxter.Alla mer eller mindre bundna till ''gammelskogen'' meddess speciella klimat, ljus- och fuktighetsförhållanden.Avverkningsplaner finns för området. Markägarna haruttalat sig välvilligt för att utan ersättning bibehålla ca 100--150 ha i nuvarande form. Om avverkningsplanerna nu skullebli verklighet, skulle det innebära, förutom att den störstadelen kalavverkas, att en skogsväg byggs genom de centraladelarna av området. Detta sammantaget innebär att de storanaturvärdena går till spillo för överskådlig framtid.Alla som på något sätt har varit berörda av planerna på ocharbetet kring Kindlahöjdens bevarande är överens om attområdet har stora naturvärden och bör bevaras intakt förframtiden.Kindlaområdet är ett stycke historisk bergslagsnatur. Attbevara området är också att för framtiden bevara den typiskabergslagsnaturen som i historisk tid i vårt land varskogsbrukets vagga. Att bevara Kindlaområdet i nuvarandeform skulle även stärka Bergslagens strävan som attraktivtturist- och rekreationsområde.Genom att man gör Kindlaområdet till naturreservat skulledessutom området bevaras för forskning nu och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bevara Kindlaområdet i Bergslagensom naturreservat.
mot · GI02Jo659 · 1995-01-25 00:00:00 — På bara några decennier har medvetenheten ommiljöproblemen ökat mycket starkt. Milstolpar i dennautveckling har varit FN:s två stora konferenser om miljö ochutveckling. Den första hölls i och den andrai 1992.Miljöproblemen hänger nära samman med de globalaorättvisorna. Miljöproblemen i rika länder bottnar ofta irikedomen -- överkonsumtion av energi och råvaror -- medanorsaken i fattiga länder ofta finns i fattigdomen -- tvånget atthårt exploatera naturresurser som mark och vatten för attöver huvud taget överleva.Miljökonferensen i uppdrog åt världens länder attåtervända hem och göra åtgärdsplaner för att komma till rättamed problemen -- . Runt om i landet pågår nuarbetet med lokala och regionala Agenda 21.Vi som lever i de rika länderna måste minska vårförbrukning av de ändliga resurserna, och därför är detnödvändigt att i högre grad återanvända och återvinnamaterial. Såväl produktion som konsumtion måste förändras.Det finns en mycket stor beredskap och vilja blandmänniskor att bidra till god miljöanpassning. Den snabbtväxande efterfrågan på miljömärkta produkter är ett uttryckför denna vilja. Det finns dock en risk för att viljan minskarom inte miljöanpassningen sker på ett så konsumentanpassatsätt som möjligt.Nu införs producentansvar för produkter och material.Detta är mycket bra. Ett väl fungerande system germiljöanpassade produkter en chans att hävda sig. En stor delav ansvaret för att de uppsatta målen för återvinning ochåteranvändning uppnås vilar på branschorgan. Materialbolaghar byggts upp för att ta hand om den praktiskaverksamheten. I dessa bolag är konsumentintressetfrånvarande. Det finns en risk att systemen kommer attdomineras av traditionella aktörer, med ambitionen attbehålla sina positioner på marknaden. Om systemen inte gertillräckligt inflytande för konsumenter, kan kostnader föråtervinningssystem vältras över på konsumenterna utan attdet leder till att nya aktörer med bättre lösningar kan skaffasig tillträde till olika marknader. En översyn avproducentansvarets utformning ur konsumentperspektiv bördärför göras.En annan aspekt som måste beaktas är risken för attomfattande retursystem leder till en fortsatt hög konsumtionav knappa resurser. Ur konsumentperspektiv är det viktigt attmålet i första hand är att onödiga förpackningar tas bort, inteatt de ingår i ett retursystem. Konsumenters goda vilja fårinte bli ett skäl för olika aktörer att förfuska producentansvaroch miljöanpassning i övrigt. bör därför hosregeringen begära att konsumentperspektivet lyfts fram ochtillmäts större betydelse i arbetet med den nödvändigamiljöanpassningen av produktion och konsumtion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konsumentperspektivets betydelse imiljöanpassningen av produktion och konsumtion.
mot · GI02Jo660 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt 3993, som återger utsläppen 1990runt svensk kust, är luftföroreningar från fritidsbåtar ochandra fartyg mindre än 300 brutto mycket stora när det gällerföljande ämnen:ämnefartyg 00 bruttovaravfritidsbåtarkväveoxider NOx10,50 kton 1,00 ktonkolväten HC15,00 kton 14,40 ktonkolmonoxid CO39,10 kton 37,50 ktonkoldioxid CO2655,9 kton 218,90 ktonDet finns ca 800 000 fritidsbåtar i landet.På utgör fritidsbåtarna ett stort miljöproblem påsommaren, både ur föroreningssynpunkt ochtrevlighetssynpunkt. Båtarna kör i alltför hög hastighet medstarkt buller som följd. Påverkan på djurliv ochvattenlevande organismer är mycket negativ. När avgasernakommer ut och blandas med vattnet bildas kolloider vilkabl.a. fångas upp i gälarna på fisk. Dessa genotoxiskaföroreningar påverkar organismernas utveckling iyngelstadiet samt leder till leverskador och nedsattimmunförsvar hos vuxna individer. Kolmonoxid leder tillreducerad syreupptagningsförmåga vilket kan orsakaindividers död i vatten med redan låga syrehalter.Orsaken till de höga utsläppsmängderna är de gamlatvåtaktsmotorerna. Det går inte att förbjuda alla dessa, mendet måste införas restriktioner för bränsletyp. Omkring 25 %av bränslet i tvåtaktsmotorer förbränns ej. Om allatvåtaktsmotorer tankades med alkylatbensin skullekolväteutsläppen minskas med 30--och det toxiskainnehållet i avgaserna skulle minska påtagligt. Vad gällersmörjmedel finns det biologiskt nedbrytbara tvåtaktsoljor.När det gäller nyförsäljning av båtmotorer ska nyasträngare regler införas. finns miljömärkning medsvanen, men valet är frivilligt. Skrotningspremier ska införasför skrotning av äldre bensindrivna utombordsmotorer. Allanya motorer ska uppfylla de s.k. Bodensee steg 1-bestämmelserna. För fyrtakts bensinmotorer ska användasmiljöbensin av klass 2.Det behövs ytterligare restriktioner för samtlig sjöfart,men fritidsbåtstrafiken än koncentrerad till tvåsommarmånader i kustnära och marinbiologiskt känsligaområden. Den negativa påverkan under dessa två månadermåste åtgärdas. Dessutom är omsättningen avgamla båtmotorer långsam och vi har inte tid att vänta på nyabättre alternativ. Problemen måste åtgärdas . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att endast alkylatbensin fåranvändas som tvåtaktsbränsle,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tvåtaktsoljor måste varabiologiskt nedbrytbara,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nya båtmotorer bör uppfyllaBodensee-reglerna steg 1,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skrotningspremier bör införasför äldre bensindrivna utombordsmotorer,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bensin i miljöklass 2 bör varaden enda bensinen för fyrtakts båtmotorer.
mot · GI02Jo661 · 1995-01-25 00:00:00 — Klorerade lösningsmedel är en ämnesgrupp vi allt merinsett är otrevliga miljögifter. De är ofta både cancerogena,mutagena och borde försvinna av såväl hälso- som miljöskäl.Ett sådant lösningsmedel är metylenklorid, som används istora mängder, eftersom kemikalien både är billig och haregenskaper som passar bland annat vid dragering av tabletter.Metylenklorid är en av flera klorerade lösningsmedel somförbjuds i från 1.1 1996. I många andra länder är denredan förbjuden, till exempel USA.Trots vetskapen att ämnet kommer att förbjudas ansökteläkemedelsföretaget om mer än en fördubbling avtillåten utsläppsmängd . Dettatillstyrktes också av tillsynsmyndigheten, vilket miljöpartietsjälvklart reserverade sig emot. Företaget antydde också, ämnar begära dispens för att få fortsätta användningenefter 1995. Detsamma lär gälla andra läkemedelsindustrier.Antalet allergier ökar dramatiskt i . Attorsaken står att finna i den stora kemikalieexponering viutsätter de små barnen för torde vara utom all diskussion. Såär till exempel allergiförekomsten i fortfarande påsvensk 50-talsnivå, . I är siffran och påvissa platser är siffran för barn i förskoleåldern så hög som50 %. I anser vissa läkare att luftvägsbesvären ochastmafallen är fler än på andra håll i landet.Det finns alltså all anledning att reducera mängdenkemikalier. Beslutet att förbjuda metylenklorid efter 1996 ärbra, men det får inte urholkas med dispens tillläkemedelsindustrin, som tillåter fortsatt användning.Samma år förbjuds trikloretylen.Miljöavgiftsutredningen föreslog en miljöavgift påklorerade lösningsmedel. Man föreslog nivåer på perkilogram för metylenklorid, trikloretylen och perkloretylen.Dessa genomfördes inte. I stället kom ett förbud för de tvåförsta . Användningen av metylenklorid ochtrikloretylen är /år och perkloretylen250 ton/år.För att påskynda avvecklingen av dessa kloreradelösningsmedel och visa att beslutet om förbud efter 1995 stårfast vill nu införa miljöavgift på metylenklorid(diklormetan), trikloretylen (trikloreten) och perkloretylen(tetrakloreten). Vi föreslår att miljöavgiften skall vara 150kronor per kilo för dessa substanser. Detta beräknas ge enintäkt för budgetperioden på . Miljöavgiften ochintäkten redovisas i de grönas partimotion medanledning av årets budgetproposition.Användarna av dessa ämnen har fått på sig att hittaalternativa substanser. Att som i fallet tillåta ökadeutsläpp av dessa ämnen borde inte vara möjligt. En dispensefter 1.1 1996 är oacceptabel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dispens att använda metylenkloridefter ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa miljöavgift påmetylenklorid, trikloretylen och perkloretylen och attstorleken på denna miljöavgift bör vara /kg,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utsläpp av metylenklorid.
mot · GI02Jo665 · 1995-01-25 00:00:00 — Omställning i ekologisk riktning i små och medelstora företag Miljöproblemen handlar alltmer om det avfall och deutsläpp som uppstår då varor, tjänster och energikonsumeras. Som så har konstaterats,måste de kvarvarande miljöproblemen lösas på ett helt nyttsätt.De företag som ställer om sin verksamhet mot enekologiskt hållbar inriktning ökar sin konkurrensförmågaoch sina möjligheter till bevarad och ökad sysselsättning.Även om de allra största företagen kännermarknadstrycket och börjar uppleva t.ex.kretsloppstänkandet som en naturlig del av sin verksamhet,så är det tyvärr en lång väg att gå innan hänsyn till miljönbåde i produkter och i processer blivit en naturlig del av desmå och medelstora företagens verksamhet.Det är därför av stor vikt att snabbt få igångmiljöanpassningsprocessen även i de små och medelstoraföretagen.Dessa företag är redan nu utsatta och kommer i alltsnabbare takt att utsättas för ökade krav på anpassning av sinproduktion och sina produkter i sin roll som underleverantöroch legotillverkare, men också som direktleverantör tillmiljömedvetna kunder.De små och medelstora företagen är dock ofta hårtpressade ekonomiskt och tidsmässigt med nuvarandeproduktion, de saknar resurser att bevaka omvärlden och dehar svårt att värdera potentialen i vad som är på gång och itid påbörja miljöanpassningsprocessen.Den angelägna miljöanpassningsprocessen i de små ochmedelstora företagen skulle kunna påskyndas med någonform av ekonomiskt smörjmedel. En del av det ibudgetpropositionen föreslagna investeringsbidraget förfrämjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning bördärför reserveras för någon form av åtgärder för att påskyndamiljöanpassningsprocessen vid de små och medelstoraföretagen. Förslagsvis en ''miljöcheck'' utformad i analogimed redan etablerade checkar typ ''designcheck'' eller''konsultcheck'', dvs. att samhället står för max 50 procentav kostnaden upp till en viss nivå.Kriterierna för miljöanpassningsstödet måste vara att deåtgärder som genomförs för att miljöanpassa verksamhetenskall stärka företagets konkurrenskraft. Därmed bevaras ellerstärks sysselsättningen också långsiktigt i motsats tillåtgärder typ kretsloppsanpassad avfallshantering. De senareär visserligen nödvändiga ur miljösynpunkt men ger intenågon långsiktig sysselsättningseffekt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om investeringsbidraget för att främjaomställning i ekologiskt hållbar riktning.
mot · GI02Jo670 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt den var producentansvar ettsätt att minska kommunernas ansvar för avfallet. I ställetskulle producenterna vara ansvariga för de produkter dealstrar.Det fungerar på några punkter, men långt i från alla.Orsaken är säkert att det inte finns uppbyggda system förinsamling och återanvändning. I stället tillgodoserproducenten sitt ansvar på de större orterna medan de mindreinte blir lika attraktiva.Vi föreslår en ny lagskrivning angående producentansvaretdär producenten i större utsträckning än måste bliansvarig för varans återvinning.Exempel:Vid nyinköp lämnar du ditt gamla kylskåp ochproducenten är tvungen att ta emot det. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om producentens ansvar för en varasåtervinning.
mot · GI02Jo671 · 1995-01-25 00:00:00 — Hela måste ses i ett helhetsperspektiv.Under decennier har detta vattenområde fått ta emot enständigt ökad mängd av föroreningar i form av bland annatnäringsämnen och olika miljögifter från helatillrinningsområdet. Dessa föroreningsmängder har gettupphov till allmänt kända, mycket allvarliga, störningari ekosystemet med bl.a. omfattande syrefria bottenområdensamt skadade och utslagna växt och djurarter.Uppmärksammat är torskbeståndets katastrofalt kraftiganedgång.Vi från sydöstra , län, ser det särskiltangeläget att mycket kraftfulla insatser görs för att vända denytterst allvarliga miljösituationen, t.ex. med stöd av bundetbistånd.Ett omfattande program för en socialt och miljömässigthållbar utveckling krävs för att återställa iekologisk balans. Det krävs mycket stora insatser frånsamtliga Östersjöstater. Det bör inrymma energisparandeoch miljöanpassad energiproduktion, fungerandekommunikationer, vatten och avfallssystem. Ett samlatprogram kan ge ny tillväxt i hela och är ettexempel på hur tillväxt och högt ställda miljökrav kanförenas.I det stora och långsiktiga arbete som krävs framöver föratt rädda och miljö kan Kalmarlän med sitt strategiska läge göra väsentliga insatser. Deinsatser som gjorts och de nätverk som byggts uppmellan län och Östersjöstaterna är viktigagrundstenar som därmed kan utnyttjas som avstamp i ettutvecklat miljösamarbete inom Östersjöområdet.Möjligheten att skapa förutsättningar för fiske av andrafiskarter än torsk bör ges vidgat utrymme. Härvid ärforskning kring andra fiskarters ekologi av stor betydelse.Fiskrenset som kastas överbord bör kunna tas om handför att utnyttjas som råvara för t.ex. oljeframställning ochfoder.Kalmar Högskola bedriver en relativt omfattandemiljökontroll i . Emellertid är resurserna för attåterställa den ekologiska balansen i heltotillräckliga. Varje insats måste därför göras såkostnadseffektiv som möjligt. Genom att sammanförasärskilda ''kunskapsbanker'' kan effektiva insatser och bästaresursutnyttjande tillskapas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för ett renare .
mot · GI02Jo672 · 1995-01-25 00:00:00 — För att uppnå en långsiktigt hållbar utveckling fordras eneffektivare resurshushållning bland annat genom enkretsloppsanpassad materialhantering och skärpt hanteringav miljöfarligt avfall.I kretsloppspropositionen 1992/93:180, som antagits avriksdagen, redovisas riktlinjer för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling. Några konkreta riktlinjer förelektronikskrot har dock inte utfärdats trots vetskapen omdess negativa miljöpåverkan. Cirka 100 000 persondatorerskrotas varav merparten hamnar på soptippen. Deinnehåller en mängd olika miljöfarliga ämnen som PCB,flamskyddsmedel, bly, kadmium, kvicksilver, beryllium ochstrontium. Till detta kommer övrig elektronikutrustning frånhem (300 000 TV-apparater ! ), industri och sjukvård.Det pågår många goda projekt i syfte att finnamiljöteknik som möjliggör en kretsloppsanpassadmaterialhantering, men det krävs ett mer samlat grepp för atteffektivt utnyttja vunnen teknik. Det krävs skärpt lagstiftningsom påskyndar utvecklingen av producentansvaret.Branschen behöver också krav från konsumenterna, av vilkakommuner, landsting och stat är den största gruppen.Leverantörerna bör stimuleras att ta fram ett ''grönt kort''.De skulle då visa ett utökat producentansvar, som innebär attleverantören tar ansvar för att levererad utrustning återtasoch ''skrotas'' på ett kretsloppsanpassat sätt.Projekt som syftar till att utveckla ett nytt systemtänkandenär det gäller distributions- och renhållningssystem börstimuleras. Det krävs att dessa helt skildatransportsystem integreras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hantering av elektronikskrot.
mot · GI02Jo674 · 1995-01-25 00:00:00 — Skogspolitiken har ändrats mycket . Dennya skogsvårdslagstiftningen innebär en helt ny syn på skogoch skogens skötsel. Miljömålet jämställs i den nyalagstiftningen med produktionsmålet ochbrukningsmetoderna blev ett ansvar för markägaren på etthelt annat sätt än i den gamla skogsvårdslagen. Det blev dåockså möjligt att använda civilrättsliga avtal inaturvårdsarbetet -- ett krav som haft ,eftersom vi varit övertygade om att samarbete leder längreän diktat och tvång.Skogsvårdsorganisationen kallar denna nya form av avtalför naturvårdsavtal. Många naturtyper med hotade arter ochhöga naturvärden där det kan vara aktuellt att avverkaomfattas inte av biotopskydd eller lämpar sig somnaturreservat. Naturvårdsavtal utgör då ett nytt och viktigtkomplement i naturvårdsarbetet.Erfarenheterna från det nya instrumentet inaturvårdsarbetet är mycket positiva. Arbetet mednaturvårdsavtal har bedrivits i samarbete med olikaintressenter utan några konflikter. Frivilligheten har upplevtssom mycket positiv av markägarna. Skogsägaren har på detsättet kunnat medverka i naturvårdsarbetet, på ett rimligtsätt. Avtalstiden har varit en viktig orsak till att ävenlandets naturvårdare, ideella föreningar och andra somengagerat sig i naturvårdsfrågor accepterat det nya sättet attbevara intressanta naturmiljöer.Att komma igång med naturvårdsavtal har gått snabbt ochdet har dessutom varit en för samhället billig form avnaturvård. Ersättningen betalas ut som en morot för en godinsats och inte som en intrångersättning likt biotopskyddet iNaturvårdslagen. I en del fall har skogssektorn dessutomskrivit gratisavtal då man tycker att avtalen är ett sätt att visasitt ansvar för naturvården.Naturvårdsavtalen har tecknats på tider runt medhänsyn till skogens långa tidshorisonter när det gäller attbevara och återskapa naturvärden. Tiden är också ett utslagav de jämställda målen mellan produktion och miljö. Kortareavtalstider bedöms inte som lämpliga i skogsbruket.Naturvårdsavtalet tecknas mellan skogsmyndigheten ochmarkägaren. har jurister bedömtnaturvårdsavtalens möjligheter att gälla mot en nymarkägare som osäkra. Detta bl.a. beroende på osäkerhetenom vad som är att betrakta som nyttjanderätt. Utan dennamöjlighet till långsiktighet bedöms naturvårdsavtalens roll iförverkligandet av den nya skogspolitiken som liten. Det ärhelt nödvändigt för naturvårdsavtalens effektivitet att snaraståtgärda denna juridiska osäkerhet. För att behållanaturvårdsavtalens trovärdighet är det viktigt att det interåder osäkerhet om markägarens juridiska rättigheter.Regeringen bör få i uppdrag att i samråd medskogsmyndigheten komplettera lagstiftningen så att denjuridiska osäkerheten undanröjs. Men hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att stärkanaturvårdsavtalens juridiska hållbarhet.
mot · GI02Jo675 · 1995-01-25 00:00:00 — Övergången till ett kretsloppssamhälle måste på siktengagera alla samhällsmedlemmar. Förändringar avvardagsrutiner och livsstil förutsätter förståelse ochengagemang bland alla berörda. Ett förverkligande av AGENDA 21 innebär således även enutmaning för den redan väletablerade svenskafolkbildningen.De praktiska rutinerna för bl.a. avfallssortering ochkompostering måste successivt förbättras, utvärderas ochläras ut. För att hushållskompostering, där sådan kan ske,skall vara meningsfull är det viktigt att det erhållnakompostmaterialet kan återgå till kretsloppet och då helstäven till livsmedelsproduktion. Detta förutsätter enklakunskaper om kompostering och kompostmaterialetsanvändningsmöjligheter. I förlängningen härtill är detönskvärt att husbehovsodling av olika slag bedrivs såekologiskt och miljömässigt skonsamt som möjligt.Enkla kunskapscentra och demonstrationsanläggningarmåste finnas på lokal nivå, för att kunna användas av skolor,i personalfortbildning och för information till allmänheten.Denna verksamhet måste i sin tur grundas på ett kvalificeratforsknings- och utvecklingsarbete. Det senare finns vidSveriges , beträffande avfallshantering,kompostering och alternativa odlingsmetoder.Regeringen bör uppdra till att isamarbete med exempelvis ocholika intresseorganisationer utreda hur information tillkommuner, skolor och allmänheten om avfallssortering,kompostering och även alternativodlingsmetoder förfritidsodling och skolträdgårdar kan förbättras genom enklademonstrationsanläggningar och försök. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om försök och information införkretsloppssamhället.