mot · GI02Sk646 · 1995-01-25 00:00:00 — Skatteväxling för miljö och sysselsättning Innehåll 1.Ekonomi, miljö och skattesystem2 2.Vad är skatteväxling?3 3.Skatteväxling ger jobb4 4.Tillsätt utredningen nu5 5.Motsättning miljöeffekt--skattebas?5 6.Trovärdighet och långsiktighet6 7.Vad skall man beskatta?6 8.Vad skall växlas?6 9.Internationell utblick7 10.Skatteväxling och fördelningseffekter?7 11.Hemställan7SammanfattningI motionen föreslår riktlinjer förutredningsarbetet om en skatteväxling för miljö ochsysselsättning. ser det som mycket viktigt atten sådan utredning snabbt tillsätts. Det är vidare av vikt attarbetet drivs med sådan kraft och skyndsamhet attutredningen kan lägga betänkanden för remissbehandlingunder . Därmed skapas en grund förbeslut och inledande steg i riktning för en skatteväxling isamband med budgetbehandlingen hösten 1996.Ur miljöperspektiv råder ingen tvekan om enskatteväxlings positiva effekter. En rad frågor återstår dockför att belysa fördelnings- och sysselsättningseffekter. Totaltbedömer att fördelarna med en skatteväxlingi ett långsiktigt perspektiv vida överstiger eventuellanackdelar. En skatteväxling innebär en omfördelning avskatt, från arbete till miljö, utan att skattetrycket i sin helhetökas. Skatt kan läggas på energi, utsläpp av föroreningar,råvaror och sopor. dras skatter på arbete ner så atten ökad användning av arbetskraft blir attraktiv för företagoch kommuner.Skatteväxling skall ses som ett sätt att nå miljöpolitiskamål som sysselsättningen stimuleras. Att enskatteväxling ökar sysselsättningen är klart; osäkerhetengäller hur mycket. Den största sysselsättningseffekten fårman troligen om skatteväxlingen gäller sociala avgifter.Om miljöskatterna i fördubblas -- från dagens 40miljarder kr -- kan de obligatoriska socialavgifterna sänkasmed . Det bör öka efterfrågan påarbetskraft betydligt. Skatteväxling är också näringspolitik.Den driver på utvecklingen mot framtida produkter ochmarknader.Ett problem vid en skatteväxling är att skattebasenurholkas i samma utsträckning som verksamheter negativaför miljön minskar. Dock kan vi under en övergångstid påkanske räkna med att såväl utsläpp av koldioxid somanvändning av energi kommer att fortsätta vara grunden förstora och ganska stabila skatteintäkter. stärks enannnan skattebas genom att sysselsättningen ökar.Direktiven till tidigare utredningsförslag om skatteväxlingtar inte upp fördelningseffekter trots att skatter slår olikafördelningspolitiskt. Undersökningar från fleravästeuropeiska länder pekar på att fördelningseffekterna kanvara såväl positiva som negativa. Det beror på vilkamiljöskatter som införs. ser det därför sommycket viktigt att denna fråga belyses i kommandeutredningsarbete.Övergångsproblem vid en skatteväxling minskar omförändringar sker gradvis och med lång framförhållning. Detär vidare en fördel om går före övriga Västeuropagenom att införa en mer omfattande miljöbeskattning.Strukturförändringar stimuleras, liksom nyatillverkningsprocesser för framtidens marknader.Ekonomi, miljö och skattesystemEtt grundläggande krav på den ekonomiska politiken är attden ska leda till en långsiktigt hållbar utveckling. Därigenomkan framtida generationer få överta en nationalförmögenhet,inklusive miljö och naturresurser som är minst lika stora somdagens.I en skattepolitik som främjar tillväxt har miljöaspekternaen viktig plats och är en förutsättning för att tillväxten skavara långsiktigt hållbar. Eftersom miljövärden, exempelvisren luft, biologisk mångfald eller ett helt ozonlager, oftasaknar ett ekonomiskt värde i en ekonomi som bygger påmarknadslösningar har samhället en viktig roll när det gälleratt ställa upp långsiktiga mål och spelregler för dessamiljövärden.Om enskilda företag, hushåll eller offentlig sektor inte bärett tillräckligt kostnadsansvar för de miljöeffekter de orsakar,leder detta till negativa konsekvenser för miljön. Enmiljöskuld byggs upp som framtida generationer får betala.Miljöskatter, vilka uppgår till ca ,har förutom en positiv inverkan på statens finanser, också enstyrande förmåga i ett dynamiskt samhälle, d.v.s. olikaaktörer anpassar investeringar och beteende efter nyaförutsättningar. En positiv bieffekt blir, vid rätt utformademiljöskatter, att sysselsättning främjas då ökade kostnader påfossila bränslen medför att relativkostnaden för arbetskraftminskar. Politiska instrument kan vidare fördela resurser iriktning mot sektorer där mänsklig kontakt är viktig,exempelvis inom vård och omsorg.En viktig frågeställning är varför vi skall ha hög skatt påarbete, en produktionsresurs som vi i många situationer villgynna. har vi låga avgifter på förbrukning avenergi och icke förnyelsebara råvaror, som vi egentligen villminimera.Vänsterpartiet har alltid sett skatter som ett instrument attskapa en rättvis fördelning i samhället. har ävenekonomiska styrmedel kommit att utnyttjas allt mer imiljöpolitiken. En växling av skatt från arbete till råvaror ochenergi är en framkomlig väg att närma sig målet om enlångsiktigt hållbar utveckling, en förutsättning för detta ärdock att rättviseperspektivet inte glöms bort.Vad är skatteväxling?Skatteväxling går ut på att lägga skatt på sådant som ärolämpligt ur ett kretsloppsperspektiv: fossila bränslen,råvaruförbrukning, sopor, och minska skatten påarbete. Syftet är att styra samhällsutvecklingen så att det somvi vill minska t.ex. energiförbrukning, utsläpp, blir dyrareoch det vi vill gynna t.ex. jobb blir billigare. Via enskildaföretags, kommuners och människors val kommer enskatteväxling att bidra till en utveckling i denna riktning. Detsom är bra för samhällsekonomin och miljön blir i ökandegrad också vettigt privatekonomiskt. På detta sätt motverkaren skatteväxling en av marknadsekonomins brister: attmånga av naturens tjänster inte prissätts eller har för lågapriser.Miljöskatter finns redan. Skatteväxlingens innebörd ärdärför framför allt det tillvägagångssätt somrekommenderas: att skifta skattebördan från arbete tillenergi, råvaror och utsläpp som det totalaskattetrycket hålls . En skatteväxling syftar alltsåenbart till att förändra blandningen av skattekällor, inte tillatt påverka nivån i sin helhet.Redan i dag kan vi se hur idén om skatteväxling vunnitmark i , exempelvis i skattereformen 1990/91, somhade ett element av skatteväxling, från arbete till energi.Denna växling beräknas av Miljö- ochnaturresursdepartementet till 10 miljarder kronor.I 1994 års förslag till direktiv till utredningen ommiljörelatering av skattesystemet nämns skatteväxling somen möjlig väg.Samtidigt står det klart att skatteväxling, i alla fall medSverige som föregångsland, motarbetas av i första handindustrins företrädare. Även de steg som tagits mot enmiljörelatering av skattesystemet har till stor del upphävts avde undantag och lättnader för industrin som infördes 1993när det gäller koldioxid och el. Ett annat exempel på attutvecklingen kan gå åt fel håll är att prisregleringsavgiftenpå kväve togs bort 1992, vilket lett till att bönderna återbörjat öka kvävegivorna. Efter valet har en del av dessaskattelättnader delvis återställts.Skatteväxling ger jobbInom EU har man genomfört ett antal räkneexempel föratt se hur många jobb som en skatteväxling kan ge. Dessaberäkningar pekar på en sysselsättningsökning av ganskabegränsad omfattning. Riktningen på effekten av enskatteväxling är dock otvetydig: den gynnarsysselsättningen. I har inga motsvarandeberäkningar utförts ännu.Ett sätt att öka sysselsättningseffekten är att differentieraen sänkning av de sociala avgifterna. Exempelvis skullearbetskraftsintensiva verksamheter eller prioriterade socialasektorer (hälsovård, utbildning) kunna gynnas genom störresänkningar än andra sektorer. Ökningen av sysselsättningskulle dock motverkas av att de mer energiintensivanäringarna skulle få högre omställningskostnader än om desociala avgifterna slogs ut lika för alla.En differentiering som går efter prioriterade verksamheterkan leda till snabbare dynamiska effekter i önskad riktning(nya näringar, snabbare nedläggning av skadliga produkteroch produktionsprocesser). Kostnaderna för en sådanomställning ökar då i motsvarande grad kortsiktigt, mengynnar framtidens produkter och processer.Eftersom miljöskatter ''bara'' är 40 miljarderkronor medan statsbudgetens totala bruttoinkomst ligger påöver , skulle till och med en fördubblingav dagens miljöskatter bara innebära att avskattebördan skiftades.Men om man räknar på ett annat sätt blir bilden betydligtljusare. Skatteväxlingens potential bör ses i relation till justde skatter som man bör skifta för att öka sysselsättningen.Då är det fel att blanda ihop moms, inkomstskatt och socialaavgifter och sedan kalla allt för ''löneskatter''. Självklart blirmed detta räknesätt möjligheten att omfördela skattebördanfrån ''arbete'' till ''miljö'' begränsad.Om vi i stället bara tittar på de sociala avgifter som statendrar in, får vi en mer relevant och hoppfull uppfattning av enskatteväxlings möjligheter. Med en fördubbling avmiljöskatterna kan en drygfemtedel av de obligatoriska sociala avgifterna lyftas av. Detskulle innebära en sänkning av den obligatoriskasocialavgiften med ommiljöskatterna tredubblas från 40 till 120 miljarder kronor.Då blir den möjliga sänkningen av sociala avgifter ocksådubbelt så stor 13 procentenheter.Tillsätt utredningen nuI början av 1994 skrev den föregående regeringen direktivför en utredning om ''förutsättningar för en ökadmiljörelatering av skattesystemet''. Utredningens direktivvar öppna för flera positiva effekter av en skatteväxling: attmiljöskatter ökar samhällsekonomins effektivitet genom atthänsyn tas till negativ miljöpåverkan som inte räknas,att miljöskyddsindustrin kan få en skjuts framåt av enhårdare politik, vilket skapar både jobb och exportinkomster,att det kan vara bra för konkurrenskraft att gå förepå miljöns område, samt att en framsynt politik kan locka tillsig företag som vill förbereda sig för framtidens marknader.På andra håll i direktiven försökte regeringen dock tona neren skatteväxlings potential genom att räkna in inkomstskattoch moms som skatt på arbete. Då blir skatteinkomsterna på''arbete'' mer än tio gånger större än dagens miljöskatter. Dåkan man, redan innan utredningen presenterat en endasterapport, dra slutsatsen att ''såvida inte miljöskatteuttagetökar dramatiskt innebär detta att en generell skatteväxlingenbart skulle möjliggöra marginella sänkningar av skatten påarbete''.Utredningsdirektivet tog inte upp möjligheterna tillkommunal skatteväxling, vilket innebär att den s.k.självkostnadsprincipen måste ifrågasättas till viss del. Vidaresaknas direktiv om redovisning av fördelningseffekter av enskatteväxling.De förändrade politiska villkor som regeringsskiftetinnebär gör att utredningsarbetet kring skatteväxling kan fåen ny och bättre start. Nya utredningsdirektiv måste bl.a. gesvar på de frågeställningar som redovisats.Den socialdemokratiska regeringen har också både iproposition 1994/95:25, som var ett resultat avöverläggningar med och i proposition1994/95:100 förutskickat att en sådan utredning skalltillsättas.Detta är bra; det är dock viktigt att utredningen nu snabbttillsätts och får sådana direktiv att den kanavge förslag . Detta så att utredningensresultat kan beaktas under arbetet med det budgetförslag somläggs hösten 1996.Vänsterpartiet föreslår att som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts angående behovet avett snabbt tillsättande av utredningen och utredningensarbetsformer.Motsättning miljöeffekt--skattebas?I samma mån som en skatteväxling förmår minska denegativa miljöeffekterna undergräver den skattebasen: detblir allt mindre kvar av miljöfarlighet att beskatta. Ett sätt attmöta denna invändning är att peka på att mångaverksamheter till en början ganska enkelt kan reducerautsläpp eller minska energianvändningen. Så småningominträffar dock en fas när det blir svårare och svårare (ellerdyrare och dyrare) att minska utsläpp och energianvändning.Så småningom får vi en stabil skattebas. Den är dock mindreän vid skatteväxlingens början, vilket är bra eftersom detinnebär att växlingen haft en positiv effekt på miljön.Skatteväxling är inte en politik för att snabbt och slutgiltigtundanröja all miljövidrig produktion. För sådanaverksamheter som borde upphöra eller snabbtbegränsas kraftigt, t.ex. utsläpp av tungmetaller, bör manöverväga förbud snarare än ekonomiska styrmedel. Men förutsläpp av koldioxid, som ju är förenliga medkretsloppssamhället om de hålls på en (mycket) lägre nivå,kan en skatteväxling lämna en betydande skattebas underlång tid.Trovärdighet och långsiktighetSkatteväxlingens främsta förespråkare inom EU förordart.ex. en årlig takt i skatteväxlingen på dvs. att derelativa priserna energi/arbetskraft skulle förändras med 5procent . För att en sådan långsam förändring ska fåavsedd effekt krävs emellertid en garanti för att processenkommer att fortgå så att företag, kommuner och andraaktörer vet åt vilket håll priserna på energi och arbetskraftkommer att röra sig.I detta sammanhang är beslut att indexera enrad miljöskatter, energi, bensin, koldioxid (proposition1993/94:25) ett steg i rätt riktning. Att knyta miljöskatter tillprisutvecklingen är dock inte tillräckligt för att säkra enkontinuerlig skatteväxling, eftersom en sådan indexeringbara ser till att skatterna inte urholkas. Skatteväxlingenkräver att relativpriserna fortsätter att förändras till arbetetsförmån under en längre tid.Vad skall man beskatta?På vad skall man lägga miljöskatter och avgifter? Endiskuterad modell på kontinenten är en blandning avbeskattning av koldioxid och energi. Det är en rimlig linje,eftersom alla till buds stående energislag (med möjligtundantag för solenergi) är förknippade med problem,antingen i produktions- eller utsläppsledet eller när det gälleranspråk på ytor. Att minska energianvändningen i samhälletär därför av godo.I , med vårt stora beroende av kärnkraft, är detockså lämpligt att ha en sådan ''blandskatt''. Enkoldioxidskatt ensam skulle inte minska energiberoendetsärskilt mycket, även om den skulle bidra till att görauthålliga bränslen attraktiva.Bör man beskatta produktionsprocessen ellerkonsumtionen? Internationell konkurrenskraft kan försämrasom skatter läggs på produktionsledet, såvida intekonkurrentländerna tar liknande steg. Om man i ställetbeskattar konsumtionen och inför samma regler förimporterade produkter undviker man detta problem, men dåförsvinner incitamentet för producenterna attförändra sina produktionsprocesser för att komma undanmiljöskatten. Företagens beteende påverkas alltså mindre.Vad skall växlas?Det är inte rimligt att likställa alla skatteslag med varandra.Skatteväxling bör användas för att minska de skatter somfrämst påverkar företag och kommuner när de anställer folk.Mycket pekar då på att de sociala avgifterna bör prioriteras.Syftet måste vara att påverka framtida beslut omproduktionsprocesser och om blandningen mellan arbete,energi och maskiner. Det är relativpriset mellan arbetskraftoch energi/kapital som därför bör stå i fokus.Internationell utblickMätt per BNP-krona använder energi mereffektivt än . Detta har man uppnått genom enblandning av att hålla priset på energi högt -- ett ekonomisktstyrmedel -- och administrativa regler och förordningar.Enligt IEA/OECDs genomgång verkar dock inte enskatteväxling stå högt på dagordningen i för tillfället,utan man håller fast vid sin blandning av priser ochregleringar.Såväl i som i EU diskuteras däremot skatteväxlinglivligt. I finns flera förslag i representanthuset på enökad miljörelatering av skattesystemet. Även enskatteväxling diskuteras. Då tar man upp alla möjliga skattersom tänkbara kandidater för skattesänkning, från vinst- ochfastighetsskatt till sociala avgifter och omsättningsskatt.Det pågår således en tydlig internationell utveckling tillförmån för skatteväxling i såväl EU som . Mycket talardärför för att har mycket att vinna på att gå i förstaledet i processen för en skatteväxling.Skatteväxling och fördelningseffekter?En omläggning av skattesystemet enligt skatteväxlingensprinciper kommer att ha en rad fördelningspolitiska följder.Detta är en viktig fråga som inte ens omnämns i denborgerliga regeringens direktiv till utredningen om enmiljörelatering av skattesystemet. Om folk med låga löneranvänder (relativt sett) mer av sådant som kommer attbeskattas än rikare familjer, är det troligt att en skatteväxlingkommer att ha en negativ (dvs. regressiv) fördelningsprofil.Sådana eventuella negativa effekter av en skatteväxlingmåste beaktas och mötas med kompensatoriska åtgärder.Vänsterpartiet förutsätter att den kommande utredningenkommer att ta hänsyn till att en skatteväxling inte fårmedföra negativa fördelningseffekter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om allmänna riktlinjer och specifikaförslag rörande utredningsarbetet med skatteväxling,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utredningsarbetet medskatteväxling skall bedrivas skyndsamt så att förslag kanbehandlas i budgetarbetet .