mot · GI02Fö330 · 1995-01-25 00:00:00 — BakgrundÖverbefälhavaren föreslog i försvarsmaktsplanen 95 attgrundutbildningen vid KA 5 skulle nedtrappas för att helt upphöra senast1997. ÖB hemställde också att statsmakterna skulle fattabeslut enligt förslaget tidigt 1995.Motivet till ÖB:s förslag är att värnpliktsvolymen inommarinen minskat i sådan omfattning att grundutbildningenkan genomföras vid färre utbildningsanstalter . Ibudgetpropositionen säger regeringen bland annat att denvärnpliktsutbildning som syftar till att organiseraamfibiebataljonen vid KA 5 kommer att avslutas . Den värnpliktsutbildning som därefterbehövs för att omsätta är av så begränsad omfattning att det avekonomiska och praktiska skäl är olämpligt att genomföraden vid detta marinkommando. Den utbildning som behövsför Marinkommandos krigsorganisationkan överföras till Ostkustens Marinkommando och GotlandsKustartilleriregemente utan att detta kräver någrainvesteringar där.Regeringen anser därför att grundutbildning avvärnpliktiga för amfibieförband och områdesbundnakustartilleriförband (med undantag av bevaktningsbåt förberedskapstjänst) därför inte bör genomföras vid MKN efterden . Möjligheten att utnyttja dettamarinkommandos övningsområde och godautbildningsbetingelser bör dock tills vidare bibehållas.Försvarsmakten har beräknat att en nedläggning avgrundutbildning enligt förslaget ger en årlig nettobesparingunder perioden /98--2005/2006 på ca 15,9 miljonerkronor. Då har beaktats att vissa investeringar måste göras iombyggnad, personalavveckling och flyttning av personal.Omkring 30 yrkesofficerare behöver överföras till andraförband. Omkring 40 yrkesofficerare och drygt 50civilanställda blir övertaliga.Det kan konstateras att regeringens förslag till vissa delarskiljer sig från ÖB:s förslag. Någon nedtrappning avutbildningsverksamheten är inte längreaktuell. Man använder sig också av det mera flexiblauttryckssättet att grundutbildning inte bör genomförasefter i stället för det mera defenitiva skall.Helt nytt är den handlingsfrihet som skapas genom attregeringen föreslår att möjligheten att utnyttja KA 5:s övningsområde och goda utbildningsbetingelser tillsvidare bör bibehållas.Marinens grundutbildningMarinens grundutbildning av värnpliktiga genomförs vidett stort antal utbildningsanstalter:inom milo N vid KA 5 iHärnösandinom milo M vid KA 1 i , vid KA 3 iFårösund, vid örlogsskolor och 11.helikopterdivisionen i samt inom Kustflottanvid utbildningsförbanden 2. ytattackflottiljen, 1.ubåtsavdelningen och 2. minkrigsavdelningen.inom milo Svid KA 2 i , vid KA 4 i där också de centrala utbildningsenheternaMarinens sjukvårdsskola och Kustartilleriets radarskola ärbelägna, vid örlogsskolor, vid 13.helikopterdivisionen i , vid 12. helikopterdivisioneni samt inom Kustflottan vid 3. utattackflottiljen.Det kan konstateras att antalet utbildningsanstalter inommarinen är stort i förhållande till antalet värnpliktiga -- ca 4 100/år. Det är sannolikt inte bara vid KA 5 som antalet värnpliktiga är av så begränsad omfattningatt det av ekonomiska och praktiska skäl är olämpligt att därgenomföra utbildning. Man kan också konstatera denregionala obalansen mellan och övrigakuststräckor avseende utbildningsanstalter -- längsnorrlandskusten, , finns ett förband medan i densödra halvan av finns ett tiotal. Att det existerar enviss obalans är naturligt, bland annat av beredskapsskäl. Ennedläggning av 5 skulle dock innebära en fullständig snedvridning avden redan bristande balansen.De utbildningsanstalterna utgör väsentligaresurscentra med sina lednings- och underhållsresurser,baseringsmöjligheter för fartyg och helikoptrar och med sinapersonella och materiella resurser, bland annat fartyg. Dessaresurscentra har stor betydelse för det civila samhället t.ex.vid sjöräddningsinsatser. Med den hotbild som gäller ochsom kan förutses gälla med i principobefintligt hot om väpnat angrepp mot bör demilitära grundutbildningsanstalternas betydelse för det civilasamhället vägas in med större tyngd.Underlag inför förändringar av försvarsmaktensgrundorganisationI budgetpropositionen anger regeringen en metod somskall användas vid överväganden och beslut om organisationoch lokalisering av verksamheter inom grundorganisationen.De värderingar som skall göras inriktas främst mot attgranska alternativskiljande faktorer och kostnader. Dennasystematiserade metod innehåller följande huvuddelar:1) Försvarsekonomisk värdering. Resultat av dennavärdering skall huvudsakligen visaEkonomi grundad påinvesteringskalkyler som är gjorda med enkalkyleringsperiod och med en real kalkylränta sommotsvarar statens upplåningsränta reducerad med denantagna inflationen.Andra faktorer som utgör komplementtill investeringskalkylerna i form av identifiering och analysav andra konsekvenser för försvaret av de olika alternativen,exempelvis operativa och beredskapsmässiga konsekvensersamt konsekvenser för personalen och produktionen avkrigsförband.Bedömning av risker och osäkerheteravseende olika förutsättningar och kalkylantaganden.2) Samhällsekonomisk värdering. Försvarsmaktensverksamhet har normalt stor betydelse på de orter manverkar. Förändringar får därför betydande effekter som intebeaktas i de försvarsekonomiska kalkylerna ochvärderingarna. Vid den samhällsekonomiska värderingenbör den försvarsekonomiska investeringskalkylen varagrunden. Denna beaktas sedan från ett samhällsekonomisktperspektiv. Den bör dessutom kompletteras med sådanasamhällsekonomiska faktorer som inte finns med i denförsvarsekonomiska kalkylen. Värderingen har följandeinnehåll:Den försvarsekonomiskt beräkningsbaravärderingen i ett samhällsekonomiskt perspektiv där direktapersonalkostnader, indirekta arbetsmarknadseffekter,investeringar och omställningar beaktas.Andra ekonomisktberäkningsbara faktorer där exempelvis omfördelningen avskilda transfereringar i samhället och andrasamhällsekonomiska effekter av de olika alternativenredovisas.Andra faktorer som effekter utanförförsvarssektorn identifieras och redovisas.Bedömning avrisker och osäkerheter på liknande sätt som vid denförsvarsekonomiska värderingen.Det kan konstateras att de överväganden som legat tillgrund för förslaget om en nedläggning av grundutbildningenvid KA 5 i liten utsträckning genomförts enligt denna metod,särskilt avseende den samhällsekonomiska värderingen. Harnågon sådan över huvud taget gjorts? Har t.ex. det faktumatt tillhör stödområdet beaktats? Det kan inte vararimligt att skall fatta ett beslut om marinensgrundorganisation, vilket ett beslut om nedläggning av 5 innebär, utan att detta värderingsunderlag föreligger.MiljöfrågorI budgetpropositionen ägnas miljöfrågorna stort utrymme.Där anges bland annat att försvarsmakten, med beaktande avde krav huvuduppgifterna ställer, skall väga inmiljöaspekterna vid sin verksamhet i fred.Det kan konstateras att den marinautbildningsverksamheten löper risk att komma i konfliktmed viktiga miljöintressen. De marinagrundutbildningsanstalterna och övnings- och skjutfältligger med nödvändighet i kust- och skärgårdsområden.Särskilt förbanden i Stockholms-, Göteborgs- ochKarlskronaområdena bedriver sin utbildningsverksamhet isådana områden där konfliktriskerna med miljöintressen ärpåtagliga och oundvikliga. Vi har flera exempel på att sådanakonflikter finns, kanske främst vid KA 1 med dess verksamhet på och i Stockholmsskärgård. Vid KA 5 finns inga sådana risker för konflikt med miljöintressen.Bebyggelsen kring förbandet har anpassats till denverksamhet som där bedrivs. De övnings- och skjutfält somdisponeras är så belägna att de inte kommer i konflikt medmiljöintressen. Bland annat detta torde ha legat till grund förregeringens förslag att KA 5 övningsområde och goda utbildningsbetingelser börbibehållas.Inför ett beslut om den framtida marinagrundorganisationen bör en miljökonsekvensbeskrivning tasfram. Inget beslut om förändringar i grundorganisationen innan denna föreligger. Ett ur miljösynpunkt felaktigtbeslut kan få svåra konsekvenser.Personella konsekvenser om förslaget genomförsVid ett beslut om en nedläggning avgrundutbildningen av kustartilleriförband vid KA 5 kan med stor säkerhet antas att den del avden anställda militära personalen som kan få anställning vidnågot annat marint förband söker sig dit. Det medföratt den öppning som skrivningen i budgetpropositioneninnebär, dvs att man försvarsbeslutet kan tänkas beslutaom att till KA 5 lägga annan utbildning än kustartilleriutbildning, intekan genomföras. Tidsglappet mellan och hösten1996 är därför mycket olyckligt när man vill behållahandlingsfriheten avseende en fortsattutbildningsverksamhet vid KA 5.För den civila personalen innebär ett beslut attuppsägning av civil personal genomförs så attuppsägningstiden utgår när grundutbildningen upphör 1november 1997. Behov av den civila personalen kvarstårdock för avsevärd tid därefter. Detta främst för avveckling avutgående krigsförband. Om inte anställd personal disponerasför detta måste dessa tjänster köpas in. Stor del av beräknadkostnadsbesparing uteblir då.Tidpunkten för ev beslutOm regeringens förslag genomförs innebär detta attriksdagen fattar ett beslut på ett bristfälligt underlag om engrundorganisationsförändring inom marinen som skall gällafrån . skall fatta ett nyttfemårigt försvarsbeslut. Detta försvarsbeslut skall gälla frånden , dvs än beslutet om KA 5. Det måste vara inkonsekvent att redan nu fatta beslut omverksamheten vid KA 5 från utan att en fullständig värdering av denframtida grundutbildningsverksamheten genomförtsenligt den metod som regeringen angivit. Endast i en sådankan alla relevanta aspekter beaktas. Ett beslut om KA 5 bör därför vägas in i försvarsbeslut 1996.Samordning av försvarsgrenarnas grundutbildningEfter nedläggningen av 5 i har konstateratsatt betydande svårigheter uppstår att genomföra utbildningav en krigsorganisation för ''veka liv'' --luftförsvaret av viktiga transportvägar genomVästernorrland och . Försvarsbeslut bör därförpröva möjligheterna att samordna grundutbildningar för helaförsvaret. KA 5 i med tillgång till egna skjutfält i anslutningtill regementet i och närheten till skjutfältinnebär utomordentligt goda utbildningsbetingelser. Ensamordning av marin utbildning och luftvärnsutbildning förarmén bör därför prövas enligt den ekonomiska modell sombudgetpropositionen anvisar.Sveriges stora budgetunderskott och landets behov avbesparingar inom alla samhällssektorer borde innebära att deutbildningsorter som har de bästa utbildningsbetingelsernabör utföra utbildningen. Att detta också innebär såväl statligabesparingar som i de allra flesta fall kortare utbildningar ochfärre miljöstörningar bör självklart vägas in i försvarsbeslut1996. Detta bör som sin mening ge regeringentillkänna. Försök har tidigare gjorts, inom marinen, medutbildningsofferter från respektive förband. Detta har intefullföljts därför att vissa centralt belägna utbildningsförbandinte hörsammat kravet. I ett ekonomiskt kärvt läge bör allamedel prövas för att reala ekonomiska besparingar skallkunna göras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beslut om grundutbildning vidKA5 i fattas först vid nästa totalförsvarsbeslut,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den marinautbildningsverksamheten bör spridas med minst en enhet ivarje hav,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att miljökonsekvensbeskrivningarskall vägas in vid kommande totalförsvarsbeslut,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att grundutbildningen skallförläggas till de utbildningsenheter som ärutbildningsmässigt och ekonomiskt mest effektiva,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samordning avgrundutbildningen vid de olika försvarsgrenarna skallprövas.