mot · GI02L411 · 1995-01-25 00:00:00 — BakgrundFörekomsten av ofrivillig barnlöshet uppskattas till i gruppen gifta och samboende par.Orsaker till barnlösheten är som regel biologiska, d.v.s. enföljd av infektion, missbildning eller annan skada. En del parväljer att leva sitt liv utan barn, andra väljer adoption medanen tredje grupp vill använda sig av artificiell befruktning omdet är möjligt.Artificiell befruktning kan ske genom insemination,äggdonation eller befruktning av ägg och spermie utanförkroppen. I den här motionen tar jag upp frågor kringinsemination och äggdonation.InseminationerInseminationsverksamheten i reglerades 1985 ioch med att lagen om insemination (1984:1140) trädde ikraft. Enligt den får insemination endast utföras om kvinnansmake eller sambo skriftligen har samtyckt tillinseminationen. Därmed anses maken eller sambon vara fartill barnet. En viktig följd av lagen är att barn födda efteren donatorsinsemination har rätt att vid vuxen ålder få vetadonatorns identitet om de så önskar.Inseminationslagen tillåter inte insemination av kvinnorsom är ensamstående. Endast de som lever i äktenskap ellersamboförhållande kan genomgå insemination. Det ärdäremot inte straffbart för en ensamstående kvinna eller enkvinna som lever i registrerat partnerskap att på sig självutföra insemination. Vi vet att sådan insemination utförsbåde i och utomlands. Ensamstående kan få adopteraett barn om de efter en prövning bedömts kunna ta ansvar förett barn. Jag anser att samma möjlighet till prövning bordefinnas för de ensamstående kvinnor som önskar föda barngenom insemination.Inseminationsbarn till ensamstående kvinnor registrerassom faderlösa om modern inte vill/kan uppge fadernsidentitet. Därvid får modern inte sällan problem t.ex. medbidragsförskott. Dessa barn lever därmed i större otrygghetän andra barn i samhället. Det är emot grundsynen i FN:sbarnkonvention som i alla lägen sätter barns rättigheterfrämst. Därför bör det utredas hur dessa barn skall kunnakomma i åtnjutande av samma rättigheter som andra barn.Beslutet om barns rätt att få veta sitt ursprung grundadesig på erfarenheter från adoptivbarn. Undersökningar harvisat att ett undanhållande av sanningen om adoptivbarnsursprung kan skapa problem för barnet och leda till en stördföräldra-barnrelation. I förarbetena till inseminationslagenbetonades därför vikten av föräldrarnas öppenhet i frågan,och man förutsatte att de skulle berätta sanningen för barnet.Det behövs undersökningar som klargör hur informationenbäst lämnas. Vilken ålder är t.ex. lämpligast? I RäddaBarnens bok om Barn genom insemination ges rådet attlämna informationen tidigt i livet. Hur föräldrarna gör ochvilka svårigheter de möter känner vi inte till.Av lagen framgår att ''socialnämnden är skyldig att påbegäran biträda barnet''. skrev i sinaföreskrifter och allmänna råd som kom ut :''... i lagen ålagts en skyldighet att hjälpabarnet med att skaffa fram uppgifter som finns antecknadeom givaren.'' Nämnden förväntades också kunna erbjudabåde barnet och de vuxna stöd och hjälp för att kunnabearbeta de känslomässiga problem som kan uppstå.Det är nu lagen trädde i kraft ochsocialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd börjar bligamla. är dessa barn i en ålder där de kan börjaintressera sig för sin bakgrund på fädernet. Sannoliktkommer i varje fall en del av deras föräldrar att känna behovav rådgivning om hur man bäst handskas med densituationen. Det är därför naturligt att nu tarfram aktuellt underlag på vilket socialnämnden ochsocialstyrelsen kan bygga sitt arbete med barn somtillkommit genom insemination och deras föräldrar.I erbjuds donatorsinsemination vid sexkliniker. Enligt siffror har det fötts mellan50 och 60 sådana barn . Det är betydligt färre än förelagens ikraftträdande. Det finns flera skäl till detta. Det är nufärre läkare som arbetar med dessa behandlingar. När HIV-risken uppdagades beslöt att endast frusenkontrollerad sperma fick användas i . En del spermatål inte den behandlingen. Till detta kom motståndet blanden del gynekologer mot barnets lagstadgade rätt tillinformation om sitt ursprung. Man har hävdat att dettaförsvårar tillgången på . Detta stämmer emellertidinte. På kliniker där man varit positiv till barnets rätt tillinformation har man fått fram så många som manhar resurser att arbeta med. Där har i stället orsaken till långaväntetider -- upp till -- varit resursbrist. Så långaväntetider är inte acceptabla med tanke på att kvinnansfertilitet ju minskar med åldern. Det bör därför utredas hurman kan förkorta dessa väntetider.Motioner om utvärdering av inseminationslagen 1992 och1993 avvisades av en majoritet av trots att flertaletav de remissinstanser som yttrade sig till lagutskottet ställdesig positiva till en översyn av lagen i olika avseenden. Ett avskälen till avslag på motionerna var att det gått för kort tidsedan lagen infördes. har ytterligare tid gått och enutvärdering och översyn av lagen bör därför genomföras.ÄggdonationerEnligt lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppenfår sådan behandling endast utföras på en kvinna som är gifteller sambo. Varken äggdonation eller spermadonation ärtillåten i samband med befruktning utanför kroppen.Äggdonation kan vara aktuell för kvinnor som inte harfungerande äggstockar. Det rör sig om kvinnor födda medkromosomrubbningen syndrom, kvinnor somkommit i klimakteriet redan samt kvinnor sompå grund av sjukdom fått sina äggstockar bortopererade.Äggdonation är tillåten t.ex. i dit en del svenskapar söker sig för att få hjälp för sin barnlöshet. Kostnadernauppgår uppskattningsvis till , kanske det dubbla omden donerande kvinnan också får ersättning. Sannoliktvarierar kostnaderna avsevärt mellan olika länder ochkliniker. Uppföljningen av graviditeten är densamma som förandra graviditeter och kan ske i inom ramen för vårtförsäkringssystem.Frågan om äggdonation utreds f.n. av Rådet för medicinsk-etiska frågor tillsammans med andra frågor som också gällerbefruktning utanför kroppen. Det rör sig om svåra etiskaställningstaganden. är det svårt att acceptera att etttillstånd som kan behandlas i t.ex. inte får behandlasi . Det leder till att plånboken får styra vem som fårbehandling eller inte. En annan nackdel är att de barn somidag föds efter äggdonation inte har den möjlighet att sökasitt biologiska ursprung som de barn har som tillkommitgenom insemination i . Det är därför angeläget attregeringen utan dröjsmål återkommer till medförslag om hur man skall reglera äggdonationsverksamheteni . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av inseminationslagen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredningen av äggdonationer iSverige.1