mot · GI02Fi203 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt vårt synsätt förutsätter ett gott samhälle en välfungerande samhällsekonomi i balans. Utgångspunkten fördet ekonomiska livet är en effektiv marknadsekonomi. Detvisar den historiska erfarenheten. Marknadsekonominbygger på att människor enskilt eller i olika former avsamverkan fritt kan äga, förvärva och förvalta egendom ochföretag. Den ger människan valfrihet och utlopp för sinkreativitet.Den ekonomiska debatten fokuseras i allmänhet kringbegrepp som skatter, arbetslöshet, budgetunderskott, räntor,inflation, statsskuld etc. Utvecklingen av dessa är självfalletviktiga och på många sätt avgörande frågor för denekonomiska utvecklingen.Kristdemokraterna hävdar som en grundläggandeutgångspunkt att det måste finnas en etisk dimension ihanteringen av de ekonomiska frågorna. Detta har ocksåmanifesterats i de finansplaner som den tidigare regeringenpresenterade. I fyrklöverregeringens finansplan ikompletteringspropositionen 1993/94:150 kan vi bl.a. läsa:''Samhällets förankring i en god etik är därför av centralbetydelse för en väl fungerande ekonomi. ''Vi har tillgång till den teknik som krävs för ett högtekonomiskt välstånd. Tillgången på arbetskraft och kapitalutgör inte heller något hinder för en hög tillväxt och ett högtekonomiskt välstånd. Detta gäller de flesta länderna ivärlden. Men trots att det finns en ekonomisk potentialvarierar det ekonomiska utfallet stort mellan olika länder.Långsiktig tillväxt handlar om att utnyttja den tekniska ochproduktionsmässiga potential som finns. Tillväxtbegreppetkan tolkas på olika sätt. Vi tror att långsiktig tillväxt bara kanåstadkommas genom en vidare syn än den som är gängse.Ekonomisk utveckling borde betraktas som tillväxt av dentotala nationalförmögenheten. I nationalförmögenhetenräknas in miljö och naturresurser, det mänskliga ''kapitalet'',produktionskapitalet samt en nations finansiella tillgångar.En tillväxt av nationalförmögenheten innebär en materiellvälfärdsökning endast om hänsyn tas till miljöeffekter ochpåverkan på människors hälsa och förmåga. Denekonomiska politiken skall alltså främja en tillväxt av dentotala nationalförmögenheten.Men även en sådan framgångsrik ekonomi är i sig intetillräcklig för att skapa det goda samhället. Den måste ocksåbygga på grundläggande utgångspunkter av annan karaktär.Nobelpristagaren . North avslutade dentraditionella TV-sända diskussionen mellan nobelpristagarna1993 med att konstatera att möjligheten att ge människor matoch välfärd finns, men att de spelregler (institutioner) somutvecklas ofta förhindrar detta. Hans avslutande fråga var:''Vilka etiska normer behövs för att få goda institutioner attfungera? ''Avancerade ekonomier som skapar rika länder baseras påspecialisering, arbetsdelning och därmed en omfattandehandel och byte av varor och tjänster. somutvecklingen gör produktionsförmågan allt mer likartad ochallt mindre begränsande blir transaktionsförmågan alltviktigare. Transaktionskostnaderna, dvs sök- ochinformationskostnader, förhandlings- och beslutskostnadersamt kontroll- och genomförandekostnader, utgör en mycketstor del i en utvecklad ekonomi.En ekonomis förmåga att hålla transaktionskostnadernalåga avgör om ett land är rikt eller fattigt. Alltför högatransaktionskostnader förhindrar att ett välståndsskapandebyte av varor och tjänster kan komma till stånd. Detta äringen nyhet -- redan framhöll i sitt verk ''Thewealth of nations'' nödvändigheten av att koppla ihopmarknadsekonomin med etik.Adam insåg att egennyttan som är marknadensdrivkraft lätt kunde urarta, men pekade på två återhållandekrafter med vilkas hjälp marknadsekonomin trots allt skullefungera. Den ena är religionen med dess moraliska bud omden svagares rätt, och den andra vad kallar detallmänna ogillandet. Om någon använder moraliskt ojustametoder på marknadens tävlingsbana kommer han att fåskämmas inför kollegor och vänner.Men vad händer i ett samhälle där etik och moral underlång tid nonchalerats, trängts tillbaka. Jo, de återhållandekrafterna mot marknadsekonomins avarter försvagas. Därförär den etiska kulturbasen, som inspirerats fram underSveriges tusenåriga kristna era, en vitaliserande ochnödvändig grund för samhällsbyggandet. Denna etik kanbåde motverka marknadsekonomins avarter, bidra till attsänka transaktionskostnaderna och därmed bidra till en godekonomisk utveckling. Men saknas de självreglerandenormerna i människors medvetande tvingas politiker gå inmed detaljregleringar och lagstiftning.Transaktionskostnadernas storlek bestäms av de s.k.institutionerna. Med institutioner menas de vanor, normeroch regler som utgör spelreglerna i ekonomin. Det är dessaformella och informella institutioner som möjliggör ettutbyte av varor och tjänster mellan människor.Institutionerna sätter ramarna för mänskligt beteende ochdärmed får de ett avgörande inflytande på hur ekonomiskaincitament skapas, sprids och tas emot av ekonomiskaaktörer.Effektiva institutioner skapar säkerhet i utbytet och sänkertransaktionskostnaderna för ekonomiska transaktioner.Ineffektiva institutioner höjer transaktionskostnaderna ochförsvårar ekonomiskt utbyte mellan människor.I grunden skapas alltså inte ekonomisk utveckling genominvesteringar i realkapital (maskiner och byggnader),humankapital (utbildning) eller teknisk utveckling. Allt dettautgör i själva verket utvecklingens förlopp. Dess motor äristället hur samspelet i samhället organiseras avinstitutionerna.Därför är den viktigaste uppgiften för en politik somsträvar efter en långsiktigt gynnsam ekonomisk utvecklingatt skapa goda institutioner -- goda normer, vanor och regler.Detta för oss tillbaka till Norths fråga: ''Vilka etiska normerbehövs för att få goda institutioner att fungera? ''I ett samhälle där ekonomin baseras på hederlighet,personligt ansvarstagande och hänsynstagande blirtransaktionskostnaderna låga. Empiriska erfarenheter pådetta finns i stor utsträckning.Även om institutionernas betydelse lyfts fram i den senastefinansplanen menar vi att dess roll i högre grad borde prägladet långsiktiga arbetet för en god ekonomisk utveckling.Regeringens långtidsutredningar, finansplaner och övrigaekonomiska dokument bör i större utsträckning än idagbeakta etikens och därmed institutionernas betydelse. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att uppmärksammainstitutionernas grundläggande betydelse för en långsiktigtgod ekonomisk utveckling.