mot · GI02Bo521 · 1995-01-25 00:00:00 — SammanfattningMånga människor är oroliga över bristerna iboendemiljön. Var fjärde svensk har någon form avallergi eller annan överkänslighet. Bland barnen är ca entredjedel drabbade av allergier. Det är viktigt att bostäder ochandra byggnader har inomhusklimat och luftkvalitet som äranpassade efter oss människor. Det är lika viktigt attbyggnaderna består av material, som kan återanvändas ochåtervinnas och att miljövänliga, energisnåla alternativanvänds för uppvärmning, belysning, vatten- ochavloppssystem. Miljöbelastningen totalt måste minimeras.Intresset för ekobyggande har ökat starkt under senare tid.Att bygga ekologiskt är inte att gå tillbaka i tiden utan att tatillvara gammal kunskap tillsammans med de kunskaper ocherfarenheter vi har . Det finns nu erfarenheter, kunnandeoch utprövad teknik för ekologiskt byggande och boende,men det saknas ett samlat grepp över hela området och enmer entydig definition av begreppet. Vad som är ekologisktbyggande är fortfarande oklart.BebyggelseutvecklingDet ursprungliga svenska bosättningsmönstret formadesav den knappa tillgången på resurser för framställning avföda. ändrades mönstret av industrialiseringen ochtillgången på råvaror för industrin. talar man om ettkunskapssamhälle. Genom att utnyttja informationsteknikfår fler möjlighet att arbeta i hemmet. Vid sidan om dennautveckling har antalet jordbruk minskat betydligt ochbebyggelsestrukturen ändrats med förtätningar ochförortssamhällen med långa pendelavstånd.Att definiera en ''ekoby''1990 tog initiativ till ett första försök att preciserabegreppet ''ekologiskt byggande'' och landade, med av hjälpen namnkunnig expertgrupp, vid att definiera en ''ekoby'',så långt det då gick. Att planera byggandet som enförortsbetonad ekoby var vid på starkframmarsch och lilla skrift om Ekobyar, 1991,med ett antal uppräknade förutsättningar, egenskaper ochkrav underlättade för många att komma igång. Trots attskriften inte hade så stora anspråk blev den något av enstartpunkt. Redan vid fanns exempel påekobyar, som utvecklat ett boendeförsök i gemenskap ochmed naturen, kooperativt, med mål som medvetenresurshushållning, ekologiskt genomtänkt drift,självförvaltning och självtillit. Det fanns också enskildaförsök och mer uppmärksammande experiment medflerbostadshus inne i städerna. Intresset har ökatoch med det efterfrågan på kunskap. Självbyggarna är mångaoch även idéerna om hur man når det bästa ekologiska ochenergisnåla resultatet. Det har hållits otaliga cirkelmöten ochsolvärmeanläggningar har byggts runt om i landet.Nya kunskaper och nya materialNu, , med många igångsatta ekoprojekt, är detdags att utvärdera, omformulera och på nytt definiera intebara ekobyn utan allt som har med ekologiskt byggande attgöra. Det gäller från första tanken på att bygga; hela byggetslivscykel -- med avvägningar för de stora och de småkretsloppen och så lite miljöbelastning som möjligt. Detgäller råvaran, byggnadsmaterialet, som inte får medförarisker för vår hälsa eller vår miljö vare sig vid framställning,transporter, användning eller rivning. Byggnadsmetodernaändras med de nygamla ''rena'' byggnadsmaterialen. Vårtsätt att nyttja bostaden och andra byggnader förändras ocksåmed en ny livsstil, som följer parallellt med nya insikter ommänniskans begränsade resursramar i ett uthålligt samhälle.Kretsloppstänkandet är ett allmänt och positivt begrepp somde flesta ställer upp på, även om inte alla förstår vilkainskränkningar det egentligen betyder för vårt''välfärdslevande''. finns utvecklade bra system föruppvärmning, som minimalt tär på de ändliga resurserna, detfinns nya ekologiskt riktiga lösningar för toa-avlopp, vi harett flertal källsorteringsanordningar ochkomposteringsanläggningar på marknaden och kommunernaär i full gång med att hitta olika lösningar påavfallsproblemen. Den selektiva rivningen av hus, somMiljöpartiet berör i annan motion, är också en nödvändigpusselbit för att bättre komma i balans med våra egentligaekologiska förutsättningar. Våra hus har en livscykel. Vårtansvar skall gälla hela byggnadens cykel.Från ekoby till allmänt ekobyggandeEkobyrörelsen lever och har utvecklats snabbt sedanBoverkets expertgrupp diskuterade begreppen 1990. harvi en folkrörelse inte bara vad gäller ekobyboendet utanockså i hög grad ett miljöinriktat egnahemsbyggande. Sedanflera år pågår i våra städer olika ekologiskt ochenergisparinriktade ny- och ombyggnationer av hyres- ochbostadsrätter, där man redan vid planeringen låter de boendepåverka husens utformning, vad de skall innehålla och olikagemensamhetsanordningar. Det blir allt vanligare medsolvärmeanläggningar, källsortering och kompostering,jordkällare och växthus, men man har också en helt ny synpå material, färger, ljusinsläpp, ventilation (bl.a.självdragsteknik), isoleringsmaterial och byggmetoder. Detär en positiv och nödvändig utveckling, som bör uppmuntrasoch få stöd på olika sätt.Nätverk av kunskapsutbyteKunskaperna och erfarenheter utbyts i nätverksliknandekontaktsystem. Det ena bygget är inte likt det andra och detutvecklas en mängd varianter. Marknaden erbjuder nu ocksåen rad olika mer eller mindre bra produktvarianter av''ekologiska lösningar''. Det finns många olika skrifter ochpublikationer, som behandlar ekologiskt byggande (en brasådan är Ekobygg, produktguide för sunda och miljövänligahus). Men ett samlat grepp över idéer och erfarenheter finnsinte, lika lite en mer tydlig definition av begreppet''ekologiskt byggande''.Att gå vidareFör dörren står fortsatta omfattande program förallergisaneringar av felkonstruerade hus. Ny- ochombyggnationer måste få mer fasta, ekologiskakriterier, för att vi skall kunna leva upp till målen om ettkretsloppssamhälle. För att gå vidare krävs också ensamordning av nationella, regionala och kommunalainsatser. är den myndighet som bör ha ettsamordnande ansvar för detta arbete och få i uppdrag attdefiniera ett ekologiskt byggnadsbegrepp. I anslutning tilldetta är det aktuellt att se över möjligheter att införamiljöklassning av hus. Detta tas upp i en separat motion.I ytterligare en annan motion tar vi upp en mycket viktigfråga i det här sammanhanget. Vi anser att utbildning ochforskning i ekologiskt byggande mer påtagligt böretableras i arkitektutbildningen.Ett ekologiskt byggnadsbegreppDet är uppenbart att det behövs ett ekologisktbyggnadsbegrepp som reglerar det fortsatta ny- ochombyggandet. Ekobyrörelsen har visat vägen. gäller detatt övrig byggnadsverksamhet följer efter. Vi måste slutakretsloppen. Genom att tillämpa ekologiskt byggande kannaturens kretslopp mellan boende och närskalig produktionefter hand återskapas. Att göra ett ''sjukt'' hus ''friskt'' medhjälp av mekanisk ventilation har inte direkt med ekologisktbyggande att göra utan snarare med att ''plåstra om''problemen med hjälp av dyra och energislukande åtgärder.Även om en sådan åtgärd ibland kan vara en sista utväg ärdet fel väg. Hus skall inte vara täta som plastpåsar. De skallandas, ha vackra ögon och i huvudsak kunna ventilerasgenom självdrag. Ett krav i det ekologiskabyggnadsbegreppet bör också vara att varje enskilt nybyggeeller ombyggnad alltid ska bli bättre ur energi- ochresurshushållningssynpunkt än motsvarande bebyggelse vidvarje tidpunkt.Att följa upp och utvärderaRiksdagen bör noga följa den utveckling som skett inomekologiskt byggande och vidta åtgärder för att stora delar avnybyggnadsbehovet kan täckas av så kalladeekobyar. Framtiden kommer säkert att ge anledningar tillbåde utvärderingar och kanske omvärderingar också vadgäller dagens ekologiska byggande, men de godaerfarenheterna är tillräckliga för en rejäl synvända. Viföreslår att ett tydligt ekologiskt byggnadsbegrepp, somtäcker byggnadens hela livscykel, fastställs i enlighetmed naturresurslagens portalparagraf. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör få i uppdrag att snarastutveckla ett tydligt ekologiskt byggnadsbegrepp.