mot · GI02Ub907 · 1995-01-25 00:00:00 — har i två tidigare motioner presenterat riktlinjer förvår utbildningspolitik. I en motion, 1994/95:Ub304utvecklar vi vår syn på skolan och behovet av skolreformer.I denna motion föreslår vi bl.a. ett lagstadgatföräldrainflytande, principer för ersättning till friståendeskolor, en sammanhållen grundskola där barnen börjar i enförskoleinriktad verksamhet vid med en 10-åriggrundskola, jämställdhet inom skolan och viss fortbildning.I motionen, 1994/95:Ub601, om mindre och medelstorahögskolor föreslår vi åtgärder för att stärka de minstahögskolorna, som vi föreslår ett system sominnebär att högskolor med rätt att utfärda magisterexamenockså skall tilldelas fasta forskningsresurser.I den här motionen anger vi våra ekonomiska prioriteringaroch utvecklar de utbildningspolitiska konsekvenserna avcenterns budgetalternativ. Sammanfattningsvis innebär vårtalternativ jämfört med regeringens förslag:150 milj krytterligare satsas på forskning150 milj kr ytterligare satsaspå forskning och kvalitetsutveckling av de mindre ochmedelstora högskolornaSatsning på kvaliteten i högskolangenom högre per capita-anslagFortsatt omvandling ochinrättande av nya doktorandtjänsterBibehållet CSN-kortBibehållet studiebidragEn lägre besparing på minstagaranterade undervisningstiden i gymnasieskolan.Med hänsyn till det statsfinansiella läget måste alla olikasamhällsområden få bära sin del av bördan. Satsningar påutbildning och forskning är dock områden som måsteprioriteras även i ekonomiskt kärva tider. Här läggs grundenför framtida ekonomisk utveckling. Därför har debesparingar föreslår en inriktning som ger utrymmeför bättre kvalitet inom utbildningen än vad regeringensförslag medger. budgetalternativ innehåller ocksåpengar för att förbättra forskningens möjligheter jämförtmed regeringens förslag. Vårt förslag innebär också en bättreutveckling för de mindre och medelstora högskolorna för attdessa ska kunna bidra till utvecklingen av detdecentraliserade kunskapssamhälle som är mål.1. DimensioneringSverige måste långsiktigt satsa på att ge en större andel avbefolkningen högskoleutbildning, som vi slår vaktom kvaliteten inom högskolan. Därför är det angeläget attutöka kapaciteten inom den högre utbildningen. Ifyrklöverregeringen var pådrivande för en politiksom innebar en internationellt unik utbyggnad av högskolansdimensionering. Regeringens budgetförslag innebär enfortsatt utveckling mot fler platser inom högskoleväsendet.Centern välkomnar detta.Vårt budgetalternativ innebär alltså sammadimensionering av högskolan som regeringens budget. Viföreslår dock en något annan fördelning av platserna.Regeringen föreslår att 9 000 nya platser erbjuds inomteknik och naturvetenskap. En långsiktig ökning av antaletstuderande inom detta område är mycket angelägen. Vi anserdock inte att det är realistiskt att skapa så många nya platserinom detta område på så , allra minst med bibehållenkvalitet. Vi anslår istället medel för 3 000 platser inom teknikoch naturvetenskap.Samtidigt innebär vårt förslag att vi anslår medel förytterligare 6 000 platser inom det humanistiska ochsamhällsvetenskapliga utbildningsområdet.2. Satsning på forskningVår principiella syn på regeringens försök att lägga beslagpå de av fyrklöverregeringen inrättade forskningsstiftelsernaframgår av partimotion 1994/95:Ub601. Där avvisar vi enkraftig neddragning av forskningsanslagen. I enlighet meddetta föreslår vi här höjningar av anslagen jämfört medregeringens förslag.Regeringen föreslår en kraftig nedskärning avfakultetsanslaget under /96 (18 mån).Centern anvisar 100 miljoner utöver det regeringenföreslagit.Regeringen föreslår mycket kraftiga nedskärningar avforskningsrådens anslag under /96 . Centernanser att dessa anslag under anslaget Nationella ochinternationella forskningsresurser bör ökas med 50 miljoner.Omvandlingen av utbildningsbidrag till doktorandtjänsterär en viktig del i arbetet på att långsiktigt skapa bättre villkorför forskningen. Genom att skapa bättre villkor för deforskarstuderande kan fler rekryteras till doktorandstudier,vilket är en förutsättning för en långsiktigt godforskningsutveckling. I beslutet om att utskiftalöntagarfondsmedel för forskningsändamål ingick att dessastiftelser även skulle ta ett ansvar för finansiering avdoktorandtjänster. Regeringen avsätter medel förutbildningsbidrag till 300 nya doktorander, somman inriktar sin politik på att avbryta omvandlingen tilldoktorandtjänster. avvisar dessa förslag. Vi anslåristället medel för en fortsättning av pågående omvandling avdoktorandtjänster och inrättande av ytterligaredoktorandtjänster. Anslaget Övriga utgifter inom forskningoch forskarutbildning bör således utökas med 50 miljonerkronor. Därutöver räknar vi med att ytterligare medel tillförsgenom den finansiering som forskningsstiftelserna förutsättssvara för.3. Utveckling vid mindre och medelstora högskolor -- denya högskolornaCentern vill genomföra en satsning på de minstahögskolorna, så att dessa ges möjlighet att fortsätta enönskad expansion och utveckling för att uppnå en rimligstorlek och säkerställa en god akademisk miljö. Åtgärdernabör särskilt riktas till högskolor som har upp till ett par tusenstudenter, t ex högskolorna i /,, och /. Vi föreslåratt ett nytt anslag inrättas: Anslag för kvalitetsstödjandeåtgärder vid de minsta högskolorna. Anslaget bör uppgå till50 miljoner kr och användas för att stärkautbildningskvaliteten och ge möjlighet för bredareämnesinriktning.Regeringen avser att återkomma till med förslagom fördelningen av platserna på högskolan. anseratt dessa platser huvudsakligen skall gå till de mindre ochmedelstora högskolorna. Särskilt skall regeringen beaktabehoven av att utöka antalet platser vid de minstahögskolorna, och i enlighet med vad vi anfört bör dessasåledes få en procentuellt större tilldelning av antalet platser.Detta bör ges regeringen till känna. Ett större antal studenterär ett viktigt led i en satsning på att långsiktigt tillförsäkradessa högskolor ökad bredd och ökat djup iutbildningsutbudet.Centern har i annan motion tagit upp den av regeringenföreslagna möjligheten att inrätta professurer vid de mindreoch medelstora högskolorna. har inget att erinra motdetta, men anser att regeringen borde gått längre och gett demindre och medelstora högskolorna fasta forskningsresurser.Med vår modell om fasta forskningsresurser till de mindreoch medelstora högskolorna följer även möjligheten attinrätta professurer. anser att det är angeläget att ökaforskningen vid de mindre och medelstora högskolorna. Vihar i annan motion mer ingående beskrivit hur detta bör gåtill. Målsättningen bör vara att de mindre och medelstorahögskolorna får fasta forskningsresurser. Som ett steg i dettaarbete anser att anslaget Forskningsstödjandeåtgärder ska förstärkas med 100 miljoner utöver vadregeringen föreslagit.4. Arbete för kvalitet i högskolanEn långsiktig ökning av andelen människor medhögskoleutbildning och den ökade dimensionering dettakräver, måste kunna åstadkommas inom rimliga ekonomiskaramar. Strävan att sänka kostnaden per utbildningsplats ärdärför viktig och behöver inte innebära sänkt kvalitet, omeffektiviseringen genomförs i väl avvägd takt. tern anseratt regeringens nedskärning av per capita-ersättningen är förstor. I stället anslår vi utöver regeringensförslag för att uppnå en högre per capita-ersättning.Det nya systemet för resurstilldelning till universitet ochhögskolor har inneburit stora förändringar för den högreutbildningens villkor. har medverkat till deförändringar som fyrklöverregeringen tog initiativ till. Dennuvarande regeringen anser allmänt att de förstaerfarenheterna av det nya resurstilldelningssystemet är goda.Det vore värdefullt om det fortsatta arbetet kunde ske igrundläggande politisk samsyn, och utan stor ryckighet ochsnabba ändringar av arbetets inriktning. Därför är detbeklagligt att regeringen på ännu ett område vill skynda sigatt ändra de spelregler och den inriktning som gäller.Kvalitetspremien i resurstilldelningssystemet är viktig föratt öka medvetenheten och främja ett medvetet ochlångsiktigt arbete med utbildningskvalitet. Genom att tydligtmarkera vilken vikt statsmakten lägger vidkvalitetsutveckling förstärks incitamenten i det arbete somhögskolorna själva bedriver för att höja kvaliteten. Centernanser inte att bör bifalla regeringens förslag tillslopande av kvalitetspremie.Regeringen föreslår vidare att de principer förprestationsrelaterade fakultetsanslag som tidigarehar godkänt inte ska införas fr o m /96. Dettaär olyckligt, eftersom de gällande spelreglerna ger godadrivkrafter för att höja effektiviteten i forskarutbildningenoch i avhandlingsarbetet, utan att för den skull göra avkallpå den nödvändiga kvaliteten. Regeringens förslag bör alltsåäven i denna del avslås.Regeringen föreslår att den ska bemyndigas att själv fåinrätta professurer inom vissa områden. anser attdetta förslag ska avvisas. Målet att öka antalet kvinnor pådessa befattningar bör kunna uppnås genom klarare direktivom behovet av ökad jämställdhet vid professorsutnämningaroch inrättande av professurer. Det är också angeläget med enhögre kvinnorepresentation i tjänsteförslagsnämnderna.5. StudiesocialtCenterns budgetalternativ innehåller ett jämfört medtidigare oförändrat studiebidrag. I enlighet med vårt nej tillregeringens förslag om sänkta barnbidrag motsätter vi ossockså regeringens förslag om sänkt studiebidrag.Regeringens förslag i denna del avslås och 267 miljonerkronor anslås.Centern accepterar inte heller regeringens förslag om attavveckla . är betingat av flera skäl.Det är mycket viktigt för studenter som har långa resor ellerpendlar till hemorten. Att ta bort skulle ensidigtslå mot dem som bor utanför studieorten. I värsta fall skulledet också leda till att trafikeringen på en delkollektivtrafiklinjer läggs ner. Regeringens förslag attavveckla är dåligt både ur studiesocial synpunktoch med hänsyn till miljö- och regionalpolitiska mål. Fördetta ändamål anslås 122 miljoner kronor.6. BudgeteffekterCentern delar regeringens uppfattning att fler platser börinrättas på naturvetenskapliga och tekniska utbildningar,men gör en annan bedömning av hur snabbt antalet platserkan ökas. I enlighet med detta anser att anslaget förutbildningsplatser bör minska med . Vimotsätter oss förslaget att inrätta ett s k N/T-arvode och hari vår arbetsmarknadspolitiska motion yrkat avslag på dettaförslag. I konsekvens härmed ska anslaget för studiemedelöka med . Vi anser att anslaget förutbildningsplatser inom det humanistiska ochsamhällsvetenskapliga utbildningsområdet bör öka, liksomanslaget för studiemedel, med för atttäcka kostnaderna för de tillkommande platserna.Regeringen föreslår att ett speciellt stipendium inrättas på10 för studerande som fullföljer basåret ikomvux. I konsekvens med detta skaanslaget C 46. Vissa särskilda åtgärder, minskas med 15miljoner kr.Regeringen föreslår att studieförbund och folkhögskolorska undantas från besparingar. Utifrån den principiella synpå folkbildningen som konsekvent företrätt delar viden uppfattningen. Däremot avslår vi den ökning på 40miljoner kronor som regeringen föreslår under anslagetFolkbildning.Vad avser anslaget till regeringens disposition underanslaget Övriga utgifter under grundutbildning avslår videnna utgift, såvitt avser de medel som ej är ämnade tillförasny högskola på . Således minskas anslaget med 95miljoner.Regeringen föreslår att skaanslås till regeringens disposition för europeiskforskningssamverkan, utan närmare precisering av hur dessamedel ska fördelas. Bl.a. döljer sig här anslag tillfusionsforskning som tidigare motsatt sig.Regeringen bör ge en redovisning av hur medlen kommer attfördelas, innan anslår dessa. Detta bör gesregeringen till känna. I avvaktan på en sådan redovisninganser vi att ska anslås för omvandling avdoktorandtjänster.I partimotion 1994/95:Ub304 utvecklar vi vår syn pågrund- och gymnasieskolan, och behovet av att slå vakt omungdomsskolan också i ekonomiskt kärva tider. Centernanser att regeringens nedskärning är för stor vad avser denminsta garanterade undervisningstiden i gymnasieskolan. Istället bör anslås utöver regeringensförslag.Sammanlagt innebär vårt förslag följande utökningarjämfört med regeringens förslag:150 milj kr satsas påforskning150 milj kr satsas på utveckling av de mindre ochmedelstora högskolorna122 milj kr anslås för att bevaraCSN-kortet267 milj kr anslås för att bevara studiebidragetpå oförändrad nivå150 milj kr anslås för att omvandladoktorandtjänster190 milj kr anslås för att åstadkomma etthögre per capita-anslag405 milj anslås för 6 000 ytterligareplatser inom humanistiska och samhällsvetenskapligautbildningsområdet31 milj kr anslås för en mindrebesparing på minsta garanterade undervisningstiden igymnasieskolan.Kostnaderna för större satsningar på forskning, mindre ochmedelstora högskolor, bevarat CSN kort och oförändrad nivåpå studiebidraget täcks i motion om denekonomiska politiken. Övriga kostnader täcks av de i den härmotionen redovisade omfördelningarna och besparingarna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till fakultetsanslagen för budgetåret1995/96 anvisar utöver vad regeringenföreslagit,2. att till D. Nationella och internationellaforskningsresurser för /96 anvisar 50miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit,3. att avslår regeringens förslag om inrättande avutbildningsbidrag,4. att till Övriga utgifter inom forskning ochforskarutbildning, C 47, för /96 anslår 50miljoner kronor utöver regeringens förslag,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nytt anslag för att stödjautvecklingen vid de minsta högskolorna och för detta anvisar50 ,6. att till C 49. Forskningsstödjande åtgärder vidmindre och medelstora högskolor för /96anvisar utöver regeringens förslag,7. att till per capita-ersättningar för budgetåret1995/96 anvisar utöver vad regeringenföreslagit,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvalitetspremie,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prestationsrelateradefakultetsanslag,10. att avslår regeringens begäran om att fåinrätta professurer i enlighet med vad i motionen anförts,11. att beslutar att fastställa nivån påstudiehjälpen (det s.k. studiebidraget) till perstuderande och år /96,112. att till anslaget Studiehjälp m.m. /96 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således 3 ,113. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,114. att till E 7. Bidrag till vissa studiesocialaändamål för /96 anvisar 122 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslagit,115. att anvisar 6 000 färre utbildningsplatserinom det naturvetenskapliga och tekniskautbildningsområdet än vad regeringen föreslagit,16. att anvisar 6 000 studieplatser inom dethumanistiska och samhällsvetenskapligautbildningsområdet utöver vad regeringen föreslagit,17. att till anslaget Studiemedel, E 4, anvisarstudiemedel för ytterligare 9 000 studenter eller 210 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit,118. att till C 46. Övriga utgifter inomgrundutbildning för /96 anvisar 15 miljonerkronor mindre än vad regeringen föreslagit,19. att till C 46. Övriga utgifter inomgrundutbildning, anslagspost 5, för /96anvisar mindre än vad regeringenföreslagit,20. att till anslaget Europeiskforskningssamverkan, D 19, anvisar 50 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskningen av den garanteradeundervisningstiden i gymnasieskolan,22. att reducerar besparingen av minskningen avden garanterade undervisningstiden i gymnasieskolan med31 miljoner hkronor.