mot · GI02Bo243 · 1995-01-25 00:00:00 — I samband med att de statliga bostadslånen avskaffadesfrikopplades räntebidragsgivningen helt frånlånefinansieringen av bostadsbyggandet. Före det koppladesdet statliga bostadslånet och räntebidraget ihop och bidragetlämnades för utbetalningen av bostadslånet.Därmed fanns en logisk koppling mellan räntesubventionoch placerat lån.Från kunde man välja starttidpunkt förutbetalning av subventionsräntan inom entremånadersperiod och då välja den högsta räntenivån, sombestäms utifrån vissa bestämda kriterier. Efter den1 kan du i princip vänta hur länge du vill medatt välja tidpunkt för bestämmande av subventionsräntan föratt den ska bli så gynnsam som möjligt. Det här kan leda tillatt välinformerade bidragstagare, med god likviditet och somhar som mål att minimera sina kapitalutgifter, kan utnyttjaräntesvängningarna till sin fördel, på statens bekostnad.Boverket visar i ett fiktivt exempel hur det kan slå.Boverkets fiktiva exempelDet första bidragsärendet har ett bidragsunderlag på5 , per lägenhet 815 000 kronor.Starttidpunkten för räntebidragsberäkningen var den 25september 1992 och subventionsräntan . Ansökanom utbetalning gjordes ; då varsubventionsräntan . Om byggnadskreditivet lyfts avblir den placerade låneräntan ochsubventionsräntan . Det andra ärendet omfattar ettbidragsunderlag på , per lägenhet 819 600kronor. Starttidpunkten för räntebidragsberäkningen var den2 och ansökan om utbetalning görs den 6 april1993. Subventionsräntan var oförändrad och denplacerade låneräntan uppskattades till 11,59 %.Kapitalutgifterna per lägenhet ilöpande priser blir då följande:ÅrFörsta ärendetAndra ärendet 138 546 kr41 968 kr2-- 5 020 kr44 887 kr3-- 2 116 kr47 807 k4789 kr50 727 kr53 693 kr53 647 krSumma35 892 kr239 036 krDetta innebär en skillnad på ca /lägenhet, somstaten får som merkostnad på grund av systemetsutformning. I det första ärendet baseras räntan påbyggnadskreditivet på en skattadräntenivå på . Statens merkostnader för det här totaltär svåra att beräkna, eftersom det inte finns någon kopplingmellan den statliga räntesubventionen och det på den privatalånemarknaden upptagna lånet. Det hindrar naturligtvis inteatt problemet åtgärdas så fort som möjligt.Boverket har utrett frågan och skickat sitt förslag tillregeringen om hur problemet kan åtgärdas. Två förslag finnsangivna och alternativ 2 är att föredra. Där kopplasstarttidpunkten för räntebidragsberäkningen till tidpunktendå lånet placeras.Förslaget ger en lägre belastning på statsbudgeten, ca 500miljoner kronor , och ger enfördelningspolitiskt bättre profil. Det nuvarande systemetger dessutom möjlighet till räntebidrag oavsett ombidragstagaren tar ett lån eller ej. Det menar vi är felaktigtoch ett slöseri med statliga medel.En annan möjlighet är att låntagaren belånar fastighetenmed ett mindre belopp än det schabloniseraderäntebidragsunderlaget. Där menar vi atträntebidragsunderlaget skall avstämmas mot det egentligalånets storlek. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring av den statliga subventionsräntan som anges imotionen, i enlighet med skrivelse alternativ 2,2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring att om det egentliga lånet understiger detsubventionerade räntebidragsunderlaget anpassasräntesubventionen till det beloppet att gälla även vidnyproduktion,3. att hos regeringen begär förslag till sådanändring av regler att räntesubventionen uteblir heltom inga lån tas upp för byggnation.