mot · GI02K619 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningCentern vill flytta makt från den centrala statsmaktennärmare människorna. Makten måste öka på regionalnivå.Därför ska folk- valda parlament inrättas på regional nivå.Centern vill genomföra en konsekvent genomförddecentralisering, grundad på närhetsprincipen. Det är förstom en uppgift inte kan lösas på lokal nivå, som den skallföras vidare till regional nivå.En fördjupning av demokratin på regional nivå skall skegenom att direktvalda parlament på regional nivå inrättas,som övertar huvuddelen av och landstingetsuppgifter.Samhällets uppbyggnad måste utgå från individerna ochde små gemenskaperna. politik innebär att all maktsom kan, skall flyttas ned till denna nivå. När det gäller debeslut som måste vara gemensamma skall principen varastörsta möjliga närhet till besluten genom lokaltbeslutsfattande. Makt och beslut måste också flyttas från dencentrala statsmakten till den regionala nivån. På det här sättetbyggs samhället underifrån.Mot denna bakgrund innebär våra förslag att;regionparlament skall ha egen beskattningsrättstatligtillsyn och myndighetsutövning skall skötas av ett renodlatstatligt förvaltningskontoren kommundelningsreformpåbörjasbeslut skall föras över till brukar- ellerområdesstyrelser.Den representativa demokratinDe människor som berörs av besluten skall också kunnapåverka besluten. Delaktighet är en förutsättning för detdemokratiska samhällets utveckling. Politiken på olikanivåer måste ha en folklig förankring ochpolitikerna, som medborgarnas ombud, måste ha kontaktmed de människor som berörs. Politikerna ska med hänsyntill människornas behov och önskemål ta ansvar församhällsutvecklingen. Då kan medborgarnas förtroende förpolitiken stärkas. Människor måste ges möjlighet attengagera sig och ta ansvar. Om medborgarna är delaktiga isamhällets beslutsprocesser leder det till större förståelse föroch intresse av gemensamma angelägenheter.Decentralisering, lokal makt och självstyrelseförutsätter en fungerande lokal demokrati. Mot dennabakgrund är en ytterligare minskning av antaletlokalpolitiker olycklig.Det demokratiska medborgarskapetDet är viktigt att öka möjligheterna till kontakt mellanmedborgarna och de förtroendevalda. Det är en del i det''demokratiska medborgarskapet'', att kunna utöva sinmedborgerliga rätt och ta ansvar. I det demokratiskamedborgarskapet ligger att få ett direkt inflytande.När medborgarna inte känner att de kan påverka de beslutsom rör dem, ökar klyftan mellan medborgarna och deförtroendevalda. Det krävs en utveckling som stärkerdemokratin ur den enskilda människans utgångspunkt, inteurholkar den. Besluten måste tas nära människorna.Den regionala nivåns betydelse för förnyelseUnder har behovet av samverkan över gränsernaökat mellan de olika beslutsnivåerna. Det finns flera exempelpå det.Det gäller ekonomisk prioritering av investeringar iinfrastruktur t.ex. järnvägar, vägar och telekommunikation,likaså förändringar i närings- och regionalpolitiken samtsatsningar på utbildning och kompetensutveckling.Ett flertal regionala statliga förvaltningsuppgifter haromorganiserats och undandragits från direkt politisktinflytande. Miljöpolitikens ökade betydelse, bl.a. för attåstadkomma en hållbar ekonomisk utveckling, motiverar ettregionalt engagemang. Den tilltagandeinternationaliseringen inom så gott som alla områden ochintegrationsprocessen i motiverar också en starkregional nivå. Regionala nivåns betydelse inom EUframhålls ofta.Den svenska ekonomiska situationen kräver enkostnadseffektiv verksamhet på alla nivåer. Behoven aveffektivisering blir allt tydligare.Inom samtliga samhällsområden står vi inför enomställning utifrån vad miljön kräver.Centern inledde arbetet med att skapa ett samhälle medhållbar utveckling -- ett kretsloppssamhälle. Planering skallske utifrån decentralistiska och ekologiska principer. Genomatt förebygga miljöproblem skapar vi även förutsättningarför en uthållig och hållbar utveckling. Den lokala ochregionala verksamheten har stor betydelse för att utvecklakretsloppsarbetet. Ett bra exempel är arbetet med lokalaAgenda 21 i kommunerna.Borttagandet av den regionala dubbelrollenLandstingen är folkligt förankrade men saknar nuhelhetsansvar för de regionala frågorna. Många regionalauppgifter står till stor del utanför folkligt inflytande.Huvuddelen av ärenden avgörs av tjänstemänutan offentlig debatt. Enligt länsstyrelse- kungörelsen avgörlandshövdingen till stor del själv vad som ska tas upp istyrelsen. På den regionala nivån föreligger ett tydligtdemokratiskt underskott. Systemet med ett regionaltdubbelkommando med både länsstyrelse och landstingmåste ifrågasätts.Den regionala nivåns nya rollEn renodling av den regionala nivån måste ske. Genom attersätta landsting och länsstyrelse med ett folkvaltregionparlament kommer samhällsplaneringen att förbättrasoch förankras. Den regionala demokratin stärks och pengarsparas. Det skapas en politisk plattform för debatt omregionala prioriteringar.Den nya regionala rollen måste bl.a. byggas upp utifrånnärhetsprincipen, ökad samverkan och samordning,mångfald, folkval och egen beskattningsrätt.På en del håll i landet diskuteras ändring av länsgränser.Eventuella justeringar eller förändringar av länsgränsernamåste växa fram underifrån, inte genom centrala diktat.Genom inrättande av ett demokratiskt valtregionparlament kan vissa delar av länsstyrelsernasnuvarande funktioner överföras till ett renodlat statligtförvaltningskontor. Detta organ svarar enbart för statligaförvaltnings- och kontrollfunktioner.Utgångspunkter för framtidens regionparlamentDecentralisering av beslut förutsätter att den beslutandenivån förfogar över resurser. Genom en förändring av denregionala nivån kan den kommunala och regionalademokratin stärkas.En förändring av den regionala nivån måste först taställning till funktionsfördelningen i samhället och vad somska flyttas mellan olika nivåer.Uppgifter för regionparlamentetLänens/regionens roll blir framöver att ha det övergripandeansvaret för frågor som rör regionen, t.ex.näringslivsutveckling, kultur, samhällsplanering, trafik,sjukvård, infrastruktur, kommunikationer, vissahögskolefrågor, internationell samverkan, miljö- ochenergifrågor. Dessa frågor är självklart avgörande förutvecklingen i en region.Regionparlamentet bör således koncentrera sig på följandefem viktiga uppgifter:1. Ökade insatser för regionens behov av utveckladinfrastruktur.2. Tydlig strategi för att aktivt bidra till regionenskompetensutveckling.3. Stärkt regionalt inflytande över näringslivsutveckling,arbetsmarknads- och regionalpolitik.4. Tydligt ansvar för utveckling av miljökompetens ochtillvaratagande av länets naturliga energitillgångar.5. Gemensamt och övergripande ansvar för sjukvård ochfolkhälsa.Renodlad statlig tillsynsfunktion och myndighetsutövningskall läggas på ett speciellt organ som utgör en juridiskregional rättsinstans. Denna skall utöva rättsvårdande,granskande och övervakande uppgifter. Detta kan bl.a. skegenom tings- och länsrätter samt skatteförvaltningen.Flertalet av statliga verk/bolag, som t ex ,, , och Posten, har en organisationsom innebär att verksamhetsområdena inte överensstämmermed den nuvarande länsindelningen eller mellan verken/bolagen. Staten som ägare har ett fortsatt ansvar att i samrådmed respektive styrelser besluta om frågor som lokalisering,organisation etc. Det är viktigt att såväl regionparlament somkommunfullmäktige får ökat inflytande över de beslut ochden resursfördelning till infrastrukturen som påverkar detegna området. Därför bör deras verksamhetsorganisationsamordnas med den demokratiska indelningen.Medborgarinflytande genom decentraliseringCentern eftersträvar en demokratireform i samband medatt regionfrågorna får sin lösning, en reform som innebär attkommunerna får ett ökat ansvar för de uppgifter som liggernärmast medborgarna. Ett viktigt led i detta är att ytterligarepåskynda arbetet med att dela kommuner. Systemet medbrukarstyrelser och områdesstyrelser måste utvecklas.Beslut skall även kunna delegeras till exempelvis s.k.byutvecklingsgrupper. Detta ökar de enskilda medborgarnasmöjligheter till direkt ansvar och påverkan i den verksamhetsom de är direkt berörda av. har i annan motion(1994/95:c002) föreslagit att kommunerna skall ha enlagstadgad skyldighet att delegera vissa beslut tillskolstyrelser som inrättas vid varje skola, där föräldrar ochelever har majoritet. Sådana skolstyrelser skall ha ansvar ochbeslutanderätt över skolans budget, organisation, principerför verksamheten, läromedel, ordningsregler etc. Detta är tillgagn för skolan och vitaliserande för demokratin.Centern anser att fler områden bör komma ifråga förobligatoriska brukarstyrelser.Dela kommunerDe två tvångsvis genomfördakommunsammanslagningarna har haft en mycket negativinverkan på den kommunala demokratin. Antaletförtroendemän har minskat och medborgarnas möjlighetertill insyn och påverkan försvårats. har det blivitallt svårare att förena yrkesarbete med kommunala uppdrag.Verksamheten har byråkratiserats och tjänstemän har fått alltstörre inflytande. vill decentralisera makten, ökademokratin och medborgarinflytandet.Att dela kommuner innebär att föra besluten närmare demänniskor som berörs av besluten. Detta ökar intresset förkommunalpolitiken och ger demokratin större spelutrymme.Det gör att möjligheterna att delegera beslut öververksamheter till föreningar, kooperativ och brukarstyrelserunderlättas. Människors naturliga engagemang i denverksamhet som berör dem tas tillvara. Detta kommer att ökakvaliteten i verksamheten.Det finns många exempel på att man i mindre kommunerkan driva verksamheten mer rationellt. Det går lättare attdriva miljö- och kretsloppsarbete i mindre kommuner.Systemskifte med större inflytande för människor via s.k.brukarstyrelser är lättare att genomföra i mindre kommuner.Det krävs tydliga initiativ från och regeringenför att stödja en kommundelningsreform.Riksdagen bör anta ett reformprogram förkommundelningar. I inriktningen av reformprogrammet böringå att:Kommundelningar skall genomföras om enmajoritet av invånarna i kommundelen så önskar.Lagen omkommunalskatteutjämning skall utformas så attkommundelningar underlättas.Kommuner skall kunnaköpa och sälja tjänster till varandra.Hur många nya kommuner som blir aktuella för delningbestäms av vilka opinioner som finns i kommunerna runt omi landet. Vi vet emellertid att det i många kommuner finns enstark opinion för kommundelning. Om detta skulle innebäraatt 100 nya kommuner bildas, vore det en stor vinst fördemokratin. Regeringen bör återkomma till medförslag till reformprogram i enlighet med vad i motionenanförts.FolkomröstningsinstitutetRiksdagen har tagit beslut om vissaförfattningsförändringar. Det gäller grundlagen och EG, fri-och rättigheter i grundlagen, fyraåriga mandatperioder ochpersonvalsfrågan.Det är bra att dessa beslut tagits. Det gäller i samtliga fallfrågor, där i motioner tidigare framställt preciseradekrav.I de beslut som tagit och i det utredningsarbetetsom föregått har författningsfrågor splittrats upp på olikadelmoment och inte -- som vi förordat -- anförtrotts åt ensamlad författningsutredning.En av de frågor som har utelämnats är översynsarbetet avfolkomröstningsfrågan. Folkomröstningar -- även om de inteförekommer särskilt ofta -- är ett viktigt inslag i vårt politiskaliv, eftersom de gäller stora och kontroversiella frågor.Centern har krävt, att de erfarenheter somvunnits i vårt land och i andra länder skall sammanställas,utvärderas och läggas till grund för nya regler omfolkomröstning. har även beslutat om en sådanutredning.Målsättningen för utredningsarbetet bör vara att arbetafram ett förslag, som undanröjer de brister som finns isystemet med rådgivande folkomröstningar. Det naturligabör vara, att omröstningarna skall vara beslutande. Vi villunderstryka det angelägna i att detta utredningsarbetet nukommer till stånd.Vi anser även att utredningen bör studera erfarenheternafrån kommunala folkomröstningar. Med förra regeringensproposition om lokal demokrati infördes en regel ikommunallagens 5 kap 23§ att ärende om att hålla folkomröstning i en viss fråga fåri fullmäktige också väckas av av deröstberättigade kommun- eller landstingsmedlemmarna.Utredningen bör således utvärdera och sammanställa vilkainitiativ som avslagits resp. bifallits som följd av denna nyareglering.Flytta valdagenRiksdagen har tagit beslut om att övergå tillkalenderårsbudget. Genom en övergång tillkalenderårsbudget kommer det att finnas en parallellitet medvad som gäller för kommuner och statliga verk.Budgetpropositionen kommer således att presenteras underhösten och beslut tas före jul.I det sammanhanget borde även tagit ställningför att flytta valdagen . Att ha en ordning, därriksdagsval anordnas , kommer att leda till attden tillträdande regeringen får för att förberedabudgetpropositionen.I stället borde riksdagsvalen förläggas . Dettaskulle medföra fördelar, bl.a. att valen kom i nära anslutningtill avslutande.PersonvalFör har det varit angeläget att att ökapersonvalsinslaget vid de allmänna valen.Detta har varit betingat av två faktorer. För det första gerinte väljarnas preferenser, vad gäller vilken kandidat ett partiväljer att ha på valbar plats, tillräckligt stort genomslag. Medökat inslag av personval, där väljarna har möjlighet att angeen preferensröst, kan en bättre samstämmighet mellanväljare och partiernas nomineringar nås. För det andra börkontakten mellan väljare och valda förbättras. Med merinslag av personval stimuleras ökade kontakter mellanväljare och valda. Det leder till större acceptans för politiskaföreträdare, om väljarna har ett större inflytande över vemsom väljs.Något som inte utreddes i någon större omfattning avpersonvalskommittén var hur ett nytt valsystem kan slå förde partier som har ett eller ett fåtal mandat i varje valkrets.Utredningen borde belyst denna fråga mer ingående ocheventuellt tagit ställning till ett minsta antal personröster föratt frångå ett partis nominering. Vi förutsätter att kommitténi sitt fortsatta arbete studerar även denna fråga.ValfinansieringCenterns grundläggande hållning i fråga om finansering avpolitiska partiers verksamhet är kopplat till partistödet. Detfår inte bli så att det är kapitalstarka intressenter som styr dendemokratiska utvecklingen.Vallagskommittén gjorde bedömningen att några förslagangående beloppsgräns eller särskild redovisningsskyldighetför enskilda kandidater inte var motiverat. Kommitténanförde att utvecklingen bör följas nogsamt och om det visarsig att systemet leder till mycket negativa konsekvenser skallåtgärder vidtas. anser att det bör införas enskyldighet för kandidater att redovisa från vilka de tar emotekonomiskt eller annat stöd.Med ett ökat inslag av personval är det motiverat att krävaatt dessa skall redovisa vem eller på vilket sätt de finansierarsin valrörelse. Personval kan komma att innebära attorganisationer och enskilda i större utsträckning stödjerenskilda kandidater. anser det viktigt attverksamheten sker öppet, annars riskerar det att uppstå ettlegitimitetsproblem där väljarna uppfattar bidrag och stödsom en möjlighet för olika intressen eller organisationer att''köpa'' sitt politiska inflytande. En särskild skyldighet förkandidater att redovisa för mottagna medel bör därförinföras.Nationaldag som allmän helgdagEtt utredningsförslag avlämnades 94 tillregeringen. Utredaren föreslår där att annandag pingstupphör som allmän helgdag och ersätts med nationaldagensom helgdag. I utredningen diskuteras även andra alternativsom möjliga såsom t.ex. första maj, trettondag jul eller Kristihimmelsfärdsdag. Utredningen anför att kostnaderna för attinföra en ny helgdag är alltför höga för att föreslå detta.Enligt beräkningar skulle en extra helgdag innebära enkostnad för produktionsbortfall och därmed minskadbruttonationalprodukt på mellan tre till fyra miljarder kronor.Mot bakgrund av det rådande ekonomiska läget är det inteär försvarbart att föreslå en ny helgdag utan att tabort någon av de allmänna helgdagarna. Ibudgetpropositionen anför regeringen att tanken om att göranationaldagen till helgdag inte bör fullföljas.Centern anser att det vore av värde att lyfta framnationaldagen som en tydligare symbol för och detär då befogat att göra den till helgdag. Regeringen bör därförbereda frågan vidare och återkomma till medförslag. Med anledning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om demokrati på regional nivå,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommundelningar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning angående kommunalafolkomröstningar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att riksdagsvalen förläggs tillvåren,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om valfinansiering,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nationaldag som helgdag.