mot · GI02N224 · 1995-01-25 00:00:00 — Stöd till kvinnors kooperativa företagande Regeringen tillsatte en särskild utredningför att undersöka om den kooperativa företagsformenmissgynnas. Bakgrunden till detta är att det visat sig att bl.a.forskning och utbildning (finns få resurser till forskning omkooperation) på handelshögskolorna ägnas ytterst lite åt denkooperativa företagsformen. Detta framkom också iNykooperativa företagsutredningen, Villkor för kooperativtnyföretagande, 1991.Den nykooperativa utvecklingen i har sedan slutetav exploderat. I sin rapport ,Utvärdering av stödet till lokala kooperativautvecklingscentra, redovisar RSV följande:LKUna (Lokala Kooperativa Utvecklingscentra) bidrar tillatt skapa arbetstillfällen, ofta i glesbygd. En försiktigberäkning visar att LKU varit med om att starta 300nya kooperativa företag. Dessa ger i sin tur åtminstone 1300arbetstillfällen, varav en del nyskapande.Vidare: Många av de arbetstillfällen som LKU bidrar tillatt skapa är sådana som troligen inte skulle ha kommit tillstånd i andra företagsformer.Rapporter från kooperativa rådgivare runt om i landet sägeratt de flesta som tar initiativ till, och startar, kooperativaföretag är kvinnor samt att man når grupper som är icke-traditionella företagare. Detta noteras också av RSV:''Kunderna är i mycket stor utsträckning kvinnor. I vissa fallupp till . ''De resurser som går till stöd till Nykooperation ärkostnadseffektiva. RSV:Kostnaden per arbetstillfälle som LKU varit med om attskapa uppgår till , vilket tyder på entillfredsställande kostnadseffektivitet generellt sett... Utan attnågon jämförelse görs vill RSV nämna attArbetsmarknadsstyrelsen i sin årsredovisning /92redovisar verkets totala kostnader, exkl. kontant stöd, persökande som fått arbete. Kostnaden uppgick till 72.450kronor.Ett riktat stöd till kvinnor i Nykooperation ger storamöjligheter att skapa nya arbetsmöjligheter. Av totala antaletkvinnor på arbetsmarknaden finns en stor andel inomoffentlig sektor. Också kvinnor i arbetslöshet söker sig iförsta hand till välfärdstjänstesektor och omsorg, sektorersom inte väntas expandera.Idag finns cirka 4.000 kooperativ inom välfärdssektorn.Under perioden 1988--1993 har det startats 640 st som ärregistrerade som ekonomiska föreningar. Att ge en rättvisstatistisk bild är svårt eftersom kooperativ också kan vararegistrerade som aktiebolag, ideella föreningar ochhandelsbolag. Det handlar om föräldra- ochpersonalkooperativa daghem, skolor, äldreomsorg, vård(t.ex. psykvård, mödravård, sjukgymnastik, tandvård) ochomsorgskooperativ. Internationell forskning visar att en välutvecklad civilitet, människors förmåga till samverkan, varitgrunden för att utveckla en stark ekonomi. I de regioner därman satsat på lokal samverkan (i förekommande fallkooperativ) har ett starkt regionalt näringsliv blivit följden.Regioner som kan nämnas är Mondragon i , Spanienoch regionen , , där många företag somvanligtvis är privata drivs i kooperativ form -- banker,försäkringsbolag, högteknologiska företag, etc.Kooperativen utgör med andra ord ett viktigt inslag i dennya näringspolitiken i , där man förenar dettraditionella företagandet med omsorgstänkandet. Men detfinns ytterligare en vinst med dessa kooperativ. De skaparockså den omsorg som är nödvändig för att andra kvinnorskall kunna komma ut i aktivt förvärvsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnors kooperativa företagande,2. att beslutar att av stödet till nyföretagande får1000000 kr disponeras för särskilt stöd till kvinnors kooperativaföretagande.