mot · GI02A271 · 1995-01-25 00:00:00 — Utgångspunkter för en kristdemokratiskarbetsmarknadspolitikKristdemokratisk ekonomisk politik ska präglas avförvaltarskapstanken. Marknadsekonomin ska vara baseradpå sociala och ekologiska hänsyn. Den ekonomiska politikenska skapa förutsättningar för ekonomisk utveckling.Därigenom skapas förutsättningar för nya arbetstillfällenvilket är den i särklass viktigaste fördelningspolitiskauppgiften. Med fler sysselsatta skapas också resurser för attförstärka budgeten och därmed värna välfärdssystemet.Arbetet är viktigt för människans möjlighet att utveckla sinidentitet. Ett arbete har ett värde i sig. Arbetslöshet är ettallvarligt slöseri med mänskliga resurser och förmågor.Personliga och sociala problem blir ofta följden vidlångvarig arbetslöshet. Det är dock viktigt att betona attmänniskans unika värde inte är beroende av om man har ettarbete eller ej.En förutsättning för full sysselsättning är att det svenskanäringslivets konkurrenskraft upprätthålls gentemotomvärlden. En långsiktig och stabil ekonomisk politik isamspel med en aktiv arbetsmarknadspolitik är därförnödvändig för att skapa ett gott samhälle där alla fårmöjlighet att delta i samhällsbyggandet.Hur många arbetsmarknadspolitiska åtgärder som än sättsin kan och ska de aldrig ersätta de arbetstillfällen som medriktiga förutsättningar kan och måste skapas i framför alltden privata sektorn. Den ''återställarpolitik'' som hitintillspresenterats av den socialdemokratiska regeringen lederdock i rakt motsatt riktning. Beslut har tagits som på ettavgörande sätt försämrat möjligheterna för tillväxt och nyajobb i inte minst de små och medelstora företagen -- höjdaarbetsgivaravgifter, slopad kvittningsrätt för underskott ienskild näringsverksamhet, återinförd dubbelbeskattning påriskvilligt kapital som satsas i företag, minskad flexibilitet iarbetsrätten för småföretagen etc.2. Nya jobb förutsätter balans i de offentliga finansernaSverige har en av västvärldens snabbaststigande statsskulder. Räntorna på statsskulden tar en alltstörre andel av statsbudgeten i anspråk. De storaunderskotten i de offentliga finanserna gör att omvärldensoch långivarnas fötroende för den svenska ekonominundergrävs. Detta i sin tur har lett till att vi under senare tidhar ett jämfört med våra konkurrentländer mycket högtrealränteläge, vilket bromsar upp och försvårar investeringaroch privat konsumtion -- viktiga förutsättningar förtillkomsten av nya, stabila jobb.I en särskild motion med anledning av regeringensproposition om statsbudget /1996 redovisaskristdemokraternas alternativ, en politik för ekonomiskutveckling och balans i de offentliga finanserna.3. Skattepolitik för nya jobb 3.1 Skatteväxling för miljön och jobbenBeskattningen bör omfördelas inom ramen för nuvarandeskattetryck, från arbetskraft till miljöbelastande utsläpp,begränsade naturresurser och energi. En skattereform medsänkta skatter på arbete, exempelvis arbetsgivaravgifter, ochsamtidigt höjda skatter på koldioxid, kväveoxid,svaveldioxid, avfall m m skulle dels skapa incitament för enmiljövänligare produktion och konsumtion, dels främjaframväxten av nya arbetstillfällen. Förutom de sänktaarbetskraftskostnaderna innebär en skatteväxling också attarbetstillfällen kopplade till kretsloppssamhället, som t exåtervinningsindustri, ny och småskalig energi med inhemskaoch förnybara energikällor kan växa fram. Deninternationella marknaden för olika former av miljöteknikväxer snabbt och här finns en potential för svenska företagatt nå internationella framgångar, under förutsättning att densvenska politiken stimulerar även den inhemska efterfråganpå denna teknik.Vi ser därför med spänning fram mot resultatet från denparlamentariska utredningen om ett mer miljörelateratskattesystem. Vi kristdemokrater har aktivt medverkat till attdenna utredning skulle komma till stånd och densocialdemokratiska regeringen har lovat fullfölja den.3.2 Sänkta skattekilar för nya jobb i den privatatjänstesektornVarje år utförs mer än 2,7 miljoner heltidsjobb i deninformella sektorn. Det är mer än i hela det privatanäringslivet och nästan lika mycket som i hela den formellaekonomin. av allt arbete som utförs i utförsi hemmen. Detta är förmodligen en sektor där den sedanårtionden förda politiken och skattesystemets utformningmotverkat och hämmat ekonomisk tillväxt och därmedvälfärden. Följden har blivit stora välfärdsförluster genomförlorade möjligheter till arbetsdelning och specialisering,såväl inom den informella sektorn som mellan den formellaoch informella ekonomin.Under de senaste två decennierna har en halv miljonarbetstillfällen försvunnit i den privata sektorn, medan600 000 nya jobb tillkommit i den offentliga sektorn. Medett av världens högsta skattetryck i kombination med enormaunderskott i de offentliga finanserna, är utrymmet mycketbegränsat för att skapa fler arbetstillfällen inom denoffentliga sektorn. Det kan dock finnas anledning attomfördela inom densamma. De nya jobben måste iställetskapas i den privata sektorn. Detta genom att geförutsättningar för expansion och tillväxt. Industrisektornsysselsätter endast ca 1/5 av arbetskraften.Produktivitets- och effektivitetshöjningar inom industrin göratt även om efterfrågan på svenska varor ökar kommer intesysselsättningen att öka i samma utsträckning. Därför måstede flesta nya arbetstillfällen skapas i den privatatjänstesektorn. En långsiktig och ambitiös satsning påutbildning, kompetensutveckling och forskning ärnödvändig för att främja tillväxten av kvalificeradtjänsteproduktion.De nuvarande mycket höga skattekilarna på arbete (drygt60 %) främjar inte tillkomsten av nya jobb. Ett exempel: Föratt kunna betala en hantverkare för en dags arbete så atthan/hon får ut samma inkomst som man själv har, måste manarbeta två och en halv dag. En sänkning avarbetsgivaravgifterna i kombination med en höjning avskatter på miljöfarliga utsläpp, avfall och energi skulleförbättra situationen. En lägre skatt på tjänster kan ocksåövervägas för att underlätta tillkomsten av arbetstillfälleninom tjänstesektorn.Hushållssektorn utgör en del av den privata tjänstesektorn.Idag är marknaden för den typ av tjänster som går att utförai egen regi i stort sett utplånad. Detta beror självfallet tillstörsta delen på de höga skattekilarna. Hushållen har heltenkelt inte råd att köpa dessa tjänster på den reguljäramarknaden. Ett införande av en så kallad u-skattsedel skullekortsiktigt kunna skapa många ungdomsjobb inomhushållssektorn. Förslagsvis skulle ungdomar upp till 25 årfå möjlighet att starta egna företag med en speciell skattsedelsom berättigar till betydligt lägre arbetsgivar/egenavgifter påde utförda hushållstjänsterna. Tjänsterna skulle dessutomvara momsbefriade. Med hushållstjänster menas t.ex.bilvård, trädgårdsarbete, löpande hushållsarbete och enklarefastighetsunderhåll. 25-årsgränsen innebär att incitamententill utbildning inte minskar och förhindrar dessutom riskenför att ungdomar fastnar i denna typ av arbete en längre tid.4. Småföretagen viktiga för de nya jobbenEn framgångsrik ekonomisk politik för nya jobb måsteockså inbegripa en sund näringspolitik. Alla är överens omatt det är i det privata näringslivet de nya jobben måsteskapas. Då krävs också att rimliga förutsättningar läggs fastför att nya företag ska startas och befintliga företag skakunna växa.Hitintills har regeringens politik knappast kunnat ansesfrämja nya jobb i den privata sektorn. Återinförddubbelbeskattning på riskvilligt kapital, försämradflexibilitet i arbetsrätten, höjda arbetsgivaravgifter etc harsammantaget försämrat villkoren för företag och företagarehögst väsentligt.I en särskild motion redogör vi kristdemokrater för ennäringspolitik och småföretagarpolitik som ger godaförutsättningar för nya jobb. Det gäller såväl skatter ochriskkapital som arbetsrätt och bättre innovationsklimat.5. Aktiv arbetsmarknadspolitikTrots ett något bättre läge på arbetsmarknaden har vifortfarande en mycket hög arbetslöshet som kommer att taåtskilliga år att komma till rätta med. Med en arbetslöshetsom ligger på drabbas alla medborgare mereller mindre. Det är därför angeläget att ocksåfortsättningsvis ha en bred arsenal arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för att hålla den öppna arbetslösheten nere. Degrundläggande orsakerna till arbetslösheten måste docklösas med en generell ekonomisk politik. denkan verka till förmån för tillväxt och fler jobb i näringslivetställs stora krav på en aktiv och väl fungerandearbetsmarknadspolitik.Arbetsmarknadspolitikens uppgift är enligt ettkristdemokratiskt synsätt att dels fungera som ettförsäkringssystem med såväl meningsfull sysselsättning somekonomiskt skydd vid arbetslöshet. Vidare att underlättaomställning från krympande till växande sektorer. De storakrav på flexibilitet på arbetskraften som ställs görsambandet mellan utbildningsväsende ocharbetsmarknadspolitik tydligt.Självklart ska meningsfull sysselsättning och utbildningerbjudas framför passivt kontantstöd vid arbetslöshet.En framgångsrik aktiv arbetsmarknadspolitik har storbetydelse för att matcha arbetslösa mot nya jobb i nyabranscher i en vändande konjunktur och därmed motverka attflaskhalsar uppstår i olika delar av ekonomin. Det är viktigt iförsta hand för att få människor i arbete, och därmed återfåden självkänsla som ett arbete innebär, men innebär också attinflationstendenser som annars lätt uppstår i en uppåtgåendekonjunktur kan minska.UngdomsarbetslöshetUnder har arbetslösheten blandungdomar generellt sett varit dubbelt så hög somgenomsnittet. har även ungaakademiker haft svårt att få fotfäste på arbetsmarknaden.Synnerligen bekymmersam är den än högre arbetslöshetenbland invandrarungdomar. Om inte arbetslösheten i dennagrupp liksom ungdomsgruppen i stort pressas tillbakariskeras ökade sociala spänningar mellan olikaungdomsgrupper.En av huvuduppgifterna för arbetsmarknadspolitikenmåste vara att verka för att ungdomar inte fastnar iarbetslöshet. Samordning med det ordinarieutbildningsväsendet är viktigt. De ekonomiska villkorenmellan studerande i ordinarie utbildningsväsende respektivede som befinner sig i arbetsmarknadsutbildning får inteavvika alltför mycket. Särskilda åtgärder för att motverkaungdomsarbetslösheten är nödvändiga inslag vid dearbetslöshetsnivåer vi nu har.Regeringens förslag om att införa ett helt nytt system meds k ungdomsgaranti låter bra men i praktiken är det ettväxande näringsliv som är garanten för de säkraarbetstillfällena. Förslaget om ungdomsintroduktion avvisas.En bättre modell är att utveckla det tidigare systemet medungdomspraktikplatser till ett system med praktik- ochlärlingsplatser för ungdomar . Dessa platser börinriktas mot utbildning och ses som en övergång mellanstudier och arbetsliv och ske i samarbete medgymnasieskolan. Individuella utvecklingsplaner börupprättas för dem som deltar i dessa praktik- ochlärlingsplatser. Motsvarande medel som anvisas tillungdomsintroduktion bör anvisas till ovan angivnautveckling av ungdomspraktikplatser. Förslaget om datortekär värt att prövas och här bör man ta tillvara de resurser ochden kompetens som redan finns inom folkbildningen, såvälpå folkhögskolor som i bildnings- och studieförbunden.Europapraktik kan också vara värd att pröva.Ett införande av en s k ungdomsskattsedel skulle ocksåbidra till nya arbetstillfällen för ungdomar upp till 25 år.Denna skattsedel skulle berättiga till betydligt lägrearbetsgivar/egenavgifter och ges till ungdomar som startareget och säljer tjänster direkt riktade mot hushållen, somexempelvis bilvård, trädgårdsarbete, löpande hushållsarbeteoch enklare fastighetsunderhåll.För arbetslösa akademiker är det angeläget att hittalösningar som ger arbetslivserfarenhet där kunskaperna tastillvara innan de blir inaktuella. Den av fyrpartiregeringeninförda s k akademikerpraktiken bör få vara kvar. Precis somnär det gäller ungdomspraktiken menar vi att ävenakademikerpraktiken bör utvecklas till någon form avpraktik- och lärlingssystem med individuellautvecklingsplaner i nära samarbete med högskolan.Åtgärderna måste ha en medveten inriktning mot arbete i desektorer som kan bedömas ha de bästa framtidsutsikterna. Demedel regeringen tänkt sig använda till aspirantår kananvändas för denna utvecklade akademikerpraktik.Kristdemokraternas ståndpunkter avseendeungdomsarbetslösheten utvecklas ytterligare i en särskildmotion.LångtidsarbetslöshetAntalet långtidsarbetslösa har ökat under de senaste åren.Detta är allvarligt då långvarig arbetslöshet ofta leder tillpersonliga och sociala problem. Dessutom riskerararbetslösheten att permanentas på en hög nivå även vidhögkonjunktur om antalet långtidsarbetslösa tillåts stiga.Det är angeläget att arbetsmarknadspolitiken ikombination med kontantstödet utformas på ett sätt som sålångt som möjligt förhindrar ''rundgång'' i systemen. Såvälarbetsförmedlingen som den arbetssökande måste gesincitament att ta varje möjlighet till riktiga arbeten. Detta fårdock inte innebära att grundtryggheten rycks undan för redanhårt drabbade grupper.Åtgärder och utbildning för att förhindralångtidsarbetslöshet måste på samma sätt som åtgärder motungdomsarbetslösheten inriktas mot kompetenshöjning somkan underlätta att få arbete i de branscher som kan antas hade bästa framtidsutsikterna.Särskilda projekt där folkrörelserna tillsammans medarbetsförmedlingar och kommun aktivt arbetar mot denpassivisering och modlöshet som lätt blir följden vid framförallt långtidsarbetslöshet bör stöttas upp frånlänsarbetsnämnderna.Aktiva åtgärder inriktade mot eget företagandeArbetsmarknadspolitiken bör i ökad utsträckninguppmuntra till eget företagande. Starta-eget-bidraget är enviktig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Vi menar att anslagettill denna verksamhet bör medge 5 000 platser per månad.Detta är en försiktigare ökningstakt än den som regeringenföreslagit. Arbetsförmedlingarna måste också ha möjlighetatt följa upp och kontrollera att starta-eget-bidraget användsför det avsedda. Därför bör ökningen inte ha den nivå somregeringen föreslagit eftersom man har problemmed uppföljningen.De förnyelseföretagsprojekt som drivits medarbetsmaknadspolitiska medel av M-Gruppen är utmärktaexempel på åtgärder som lett fram till att mer än tusenarbetslösa har fått arbete inom nystartade och växandeföretag. Dessa och liknande projekt måste ävenfortsättningsvis garanteras resurser.ArbetsföretagRegeringens förslag om inrättande av arbetsföretagavvisas.Riktat anställningsstödRegeringens förslag om ett riktat anställningsstöd har möttberättigad kritik från samtliga inblandade parter. Det är ennågot inkonsekvent politik att först höjaarbetsgivaravgifterna för samtliga för att sedan sänkatemporärt för vissa. Bättre vore då att föra en konsekventgenerell politik med stadigvarande sänktaarbetskraftskostnader. Förslaget om riktat anställningsstödavvisas. Istället bör man fortsätta satsningen pårekryteringsstöd och ha beredskapsarbeten med i denarbetsmarknadspolitiska arsenalen.ArbetslivsutvecklingEn av många arbetsförmedlingar använd sista handsåtgärdhar varit ALU. Denna form av åtgärd har visat sig fungeraväl. Risken för undanträngningseffekter på den ordinariearbetsmarknaden har också minskat. Det är därför märkligtatt så drastiskt dra ned dessa åtgärder, något som regeringennu föreslår. Uppgifterna om att det är svårigheter med atthitta projekt som lämpar sig för ALU-jobb verkar konstigtmed tanke på den höga omfattning som denna verksamhethade /94. Regeringen bör återkomma i dennafråga och tydligt redovisa grunderna för dessa påståendenmed möjlighet att senare kunna ompröva storleksordningenpå ALU.Insatser för flyktingar och invandrareDet är helt nödvändigt att med riktade åtgärder underlättautomnordiska medborgares inträde på arbetsmarknaden.Situationen kan sägas vara akut på många platser. En särskildsnabbarbetande kommission med deltagande avarbetsmarknadens parter bör få möjlighet att lägga nyaförslag för att komma längre i denna fråga.ArbetsmarknadsutbildningPå utbildningsområdet avseende såväl vanligarbetsmarknadsutbildning som arbetsmarknadsutbildninginom det reguljära skolväsendet delar kristdemokraternaregeringens uppfattning förutom det nya förslaget om nyform för N/T-finansiering. Denna form av bidrag på 12 000kr/mån för vidareutbildning avvisas.När det gäller satsningarna på utbildning för att begränsauppsägningar inom den offentliga sektorn är det nu enfelaktig strategi att upprätta en avvecklingsplan för dennamodell. Fortsatt effektiviering inom den kommunala sektornkommer också fortsättningsvis att innebära att kommuneroch landsting kan komma att friställa personal. Det måste dåvara bättre med fortsatt möjlighet till utbildning för att mötanäringslivets behov. Regeringen bör återkomma med enutvecklingsplan för denna utbildningsform som i första handberör offentligt anställd personal.Kristdemokraternas förslag om ett sabbatsår för den somär bör också prövas. Genom att få rättatt göra ett förtida pensionsuttag ges ytterligaremöjlighet till vikariatsplatser.Personliga utbildningskonton är ytterligare ett sätt att höjakompetensen hos yrkesarbetande. Att genom skatteavdraguppmuntra avsättningar till ett eget utbildningskonto skullekunna vara en väg att höja utbildningsnivån och ge bättremöjligheter för fler att studera på högskole- ochuniversitetsnivå.FlyttningsbidragKristdemokraterna avvisar det infördaflyttningsbidraget som är en klar återgång tillflyttlasspolitikens dagar. Kvarstår för tidigarebidragsform för geografisk rörlighet.ROTDet är bra att en rejäl satsning görs på ROT-arbeten. Detär dock synnerligen klåfingrigt att avskaffa den avdragsrättsom gällt och fungerat på ett utmärkt sätt. Bidragsformen ären försämring men eftersom detta nu redan införts yrkar viej för tillfället på förändrade regler för ROT-insatserna. Detviktiga är nu att dessa genomförs så att fler byggnadsjobbarefår arbete.Regionalt kommissionsarbeteI syfte att på ett strategiskt sätt gå igenom vilka insatsersom är bäst lämpade i olika regioner för att stärka respektiveregions egen utvecklingskraft bör regeringen tillse attregionala kommissioner tillsätts med företrädare för såvälnäringsliv som offentlig sektor samt politiker med uppgift attanpassa åtgärder och beslut efter de förutsättningar som finnsi respektive region. Länsarbetsnämnderna vore en naturligsamordnare för ett sådant kommissionsarbete.RegionalpolitikFör att skapa regional balans är det nödvändigt attarbetsmarknadspolitiken och den ekonomiska politikenharmoniseras med regionalpolitiken. I huvudsak skaregionalpolitiken vara generell och kompensera näringslivoch offentlig sektor i glesbygd för långa avstånd, brist påutbildad personal, sämre kringservice etc. En förstärktinfrastruktur är ett viktigt inslag i regionalpolitiken.Arbetsmarknaden måste breddas i glesbygden. Enstrategisk satsning på utbildning och kompetenshöjningbland annat genom att skapa goda förutsättningar för demindre högskolorna och distansutbildning, är en central deli en framåtsyftande regionalpolitik. En återbäring av skattenpå elproduktion till de vattenkraftsproducerande länen skullege resurser till näringslivsinsatser och utveckling avkommunikationer i dessa regioner.Vi utvecklar vår syn på regionalpolitiken i en särskildmotion.ArbetslöshetsförsäkringKontantstöd vid arbetslöshet ska utges genom en allmänoch obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Denna skafinansieras med egen- och arbetsgivaravgifter, med i principlika stora delar. över en konjunkturcykel ska fonden integå med underskott.Det regelverk för en obligatorisk arbetslöshetsförsäkringsom utformades av fyrklöverregeringen bör åter gälla.Regeringens förslag om en åldersgräns för att få a-kassavisar sig nu vara otillräckligt utrett eftersom man inte vet vadman sparar på en sådan åtgärd. anges siffran 500miljoner. Det måste anses principiellt felaktigt attarbetstagare som kvalificerat sig för a-kasseersättning skallnekas sådan p g a ålder. Att kostnader på detta sätt flyttasöver på kommunerna på samma sätt som medungdomsgarantin är också ett brott mot principen att stateninte skall lägga på kommunerna nya åtaganden utan attsamtidigt anvisa medel för dessa beting. Förslaget omåldersgräns för att erhålla arbetslöshetsersättning från a-kassa avvisas.6. Reformerad arbetsrättDen arbetsrättsliga lagstiftningen måste utformas så atttrygghet skapas för de anställda, utan att nyanställning ochnytillträdande på arbetsmarknaden missgynnas. Deförändringar i arbetsrätten som beslutade om 1993var en rimlig avvägning mellan dessa ambitioner. Riksdagenbör nu återställa reglerna som de var utformade före den 1januari 1995 med bl a en förlängning av tiden för visstids-och provanställning . Regelförändringar somskapar ökade förutsättningar för att små- och medelstoraföretag skall anställa fler är positiva arbetsrättsligaförändringar.7. Forskning och utbildningEn långsiktigt god tillväxt av den svenska ekonomin ochdärmed ökad sysselsättning bygger också på att forskningoch utbildning har en prioriterad ställning. En internationelltframstående forskning är nödvändig för att svensktnäringsliv skall fortsätta att utveckla produkter som blirinternationellt konkurrenskraftiga. Goda forskningsmiljöerär också viktiga för att behålla forsknings- ochutvecklingsverksamhet i . Ett ökat inslag avforskarutbildade i den forskningsintensiva industrin ärnödvändigt.Utbytet mellan högskolor/universitet och näringsliv för attstimulera kommersialiseringen av forskning måsteförbättras.Det svenska utbildningssystemet måste rustas upp. En godgrundutbildning behövs för att arbetskraften skall kunnabidra till ett effektivt näringsliv. Speciella insatser behövs förvidareutbildning. Ökade krav på flexibilitet i arbetslivetställer också större krav på fortlöpandekompetensutveckling. Incitament till egenkompetensutveckling måste förstärkas. Ett system medexempelvis en kompetensutvecklingsförsäkring för attfinansiera fortlöpande kompetensutveckling bör utredas.Högre utbildning är en investering för såväl individen somför samhället. Studiefinansieringen ska göra det möjligt föralla att skaffa högre utbildning. Studielön, med möjlighet tillkompletterande statliga lån, ger alla rimliga villkor ochverkar rekryterande till högskole- och universitetsstudier.Kristdemokraternas syn på utbildning och forskningutvecklas i särskilda motioner.8. InfrastrukturenEn väl fungerande infrastruktur är en förutsättning för attsvenskt näringsliv skall kunna expandera. Staten har detgrundläggande ansvaret för att infrastrukturen byggs ut ochunderhålles.Under har investeringarna i väg-och järnvägsnäten varit eftersatta. Utvecklingen vände underfyrklöverregeringen. har investeringarnamer än tredubblats. Den upprustningen måste fortsätta ochbygga på noggranna samhällsekonomiska bedömningar avolika investeringars lönsamhet. Framväxten av det gränslösaEuropa leder bl.a. till att svenska företags transportkostnaderblir relativt sett större än europeiska konkurrenters. Dettagäller i synnerhet företag i . Ett effektivttransportsystem är därför nödvändigt för att svensktnäringsliv i hela skall kunna vara långsiktigtkonkurrenskraftigt.Infrastrukturen omfattar även telekommunikationerna, därinvesteringarna finansieratsutanför statsbudgeten. Investeringarna i telesystemen haruppgått till det senastedecenniet. Utnyttjandet av telekommunikationer skaparständigt nya möjligheter att effektivisera svenskt näringsliv,utbildningsväsende, sjukvård och offentlig förvaltning.Även möjligheterna till utveckling av glesbygdsregionerförbättras.Sverige har en internationelltätposition när det gäller att använda telekommunikationer.Den ökande användningen av datorer har dock gjort att videlvis tappat vårt försprång, eftersom det kommersiellautbudet av programvaror och applikationer på svenska släparefter, jämfört med engelska och andra större språkområden.Därför bör användningen av informationsteknologi ochavancerade telekommunikationer stimuleras, främst inomden offentliga sektorn.