mot · GI02Fö311 · 1995-01-25 00:00:00 — Värnpliktens framtidI samband med den nya försvarsmaktsstrukturen efterförsvarsbeslut har krigsorganisationens behov avvärnpliktiga minskat. Regeringens proposition 91/92:101innehöll förslag till ändringar i värnpliktslagen som medgavett minskat värnpliktsuttag.Enligt totalförsvarspropositionen 1992 beräknades antaletvärnpliktiga som behövdes förförsvarsbeslutet --1997 till 35 000--38 000. Detta antalundersteg den årliga krigsdugliga värnpliktskullen. Enligtvärnpliktslagen (1941:967) skall alla krigsdugligavärnpliktiga genomgå värnpliktsutbildning. Riksdagensbeslut innebär att endast de värnpliktiga som behövs ikrigsorganisationen eller för den fredstida beredskapen skalltas ut till värnpliktstjänstgöring. De som inte tas ut kommeratt ingå i en utbildningsreserv och får inte tas ut förutbildning i annat fall än efter regeringens beslut att höjakrigsberedskapen. Ändringarna i värnpliktslagen trädde ikraft den 1 juli 1992.I framtiden kan vi se ett minskat behov av värnpliktiga itakt med att det sker besparingar i det militära försvaret. Detfår då till följd att allt fler värnpliktiga hamnar iutbildningsreserven. Nuvarande form av värnpliktsuttagningbör därför utvärderas så att effekterna av systemet med enutbildningsreserv får en allsidig belysning.2. Värnpliktens samhälleliga värdeI samband med Försvarsbeslut 92 togs avgörande steg föratt det svenska totalförsvaret skulle gå mot en mera teknisktavancerad utformning. Orsaken till denna omstruktureringlåg i den snabba utveckling som skett inom militär taktik ochstrategi. Erfarenheterna från ansågs varaytterligare bevis för att det ökade inslaget av mekaniseringoch teknik var den rätta vägen.Att beakta denna utveckling är viktigt och det gäller attvara uppdaterad med aktuell militär standard. Däremot måstekonsekvenserna av den tekniska utvecklingen noggrantföljas upp. En allvarlig konsekvens är denundanträngningseffekt som påverkar och krympervärnpliktssystemet.För har värnpliktssystemet ett stortvärde som inte får underskattas. För det första ökartotalförsvarsplikten insynen i försvaret och befäster dessfolkliga förankring. För det andra ökar den förståelsen fördet moderna samhällets utsatthet och sårbarhet. Sist men inteminst får vi ett mycket bra försvar. I en konfliktsituationfinns det inga bättre soldater än de som försvarargemensamma värden, sina landsmän och en gemensamhembygd. Kort sagt, det som avgör dugligheten är mera denmoraliska rätten än professionalismen. Bland annat visarutvecklingen i att det förhåller sig på detta vis.Dessutom utmärker sig svenska värnpliktsförband på ett fintsätt i internationella sammanhang. I FN-tjänst i Bosnien harNordbat visat sig kunna agera på ett moget sätt och på grundav soldaternas olika yrkesmässiga bakgrunder har förbandenkunnat lösa oväntade problem. Under PFP-övningar harsvenska förband fått de bästa vitsorden. Systemet medtotalförsvarsplikt får således inte avvecklas utan iställetmåste det breddas. Framför allt måste antalet ungamänniskor som placeras i utbildningsreserven minska. Detkan ske bland annat med hjälp av lösningar som involverartjänstgöring i det civila försvaret och i hemvärnet.3. Utökad civilplikt i det fredstida samhälletGenom totalförsvarsplikten som införs kommertjänstgöringsskyldighet att föreligga inom såväl det militärasom det civila försvaret. Lagen tillförsäkrar den enskilderätten att få slippa all tjänstgöring i Försvarsmakten och alltjänstgöring som är förenad med vapenbruk.I stället för att placera de övertaliga i utbildningsreservenborde alternativ kunna anvisas i syfte att återgå till reellplikttjänstgöring det vill säga ett system där alla pliktuttagnafår tjänstgöra i det civila försvaret. Ju bättre rustat detfredstida samhället står desto lättare kan det civila försvaretfullgöra sina uppgifter i händelse av kriser och krig. Isamband med riksdagsbehandlingen av totalförsvarsplikten1994 angavs att det viktigaste inte var att i förväg ange ettvisst antalsmässigt behov av pliktpersonal. Det centrala vari stället att det civila försvaret gavs en väsentligkvalitetshöjning genom tillförsel av yngre personal.Möjligheterna att återgå till plikttjänstgöring för alla mänoch avveckla utbildningsreserven bör därför studerasur kostnadssynpunkt och av rättviseskäl.4. Ökad samordning mellan Hemvärnet och värnpliktenEn viktig del i det frivilliga försvaret är Hemvärnet, somgenom sin förankring har en viktig och mycket godkännedom om lokala förhållanden. En resurs som skullekunna rekryteras i större utsträckning än tidigare tillhemvärnsförbanden är yrkesofficerare och de värnpliktigaofficerare som utgår ur den reguljära försvarsorganisationen.Dessa utgör en viktig resurs eftersom flera befäl med godutbildning kommer att behövas i framtiden.En annan outnyttjad resurskategori utgör de värnpliktigasom i allt större antal inte ges grundutbildning i försvaret.Många av dem som placeras i utbildningsreserven skullesäkert vara villiga att ingå i hemvärnet. Detta omöjliggörsemellertid på grund av att de saknar den militäragrundutbildningen. Men om de som frivilligt vill ingå i etthemvärnsförband ges en kortare utbildning så skulle de medfördel kunna krigsplaceras i ett hemvärnsförband.Givetvis är det viktigt att även här verka för attpersonkontrollen blir så god att inga olämpliga personerkommer in i totalförsvaret. Sekretessbestämmelserna i dessasammanhang är en hämmande faktor för detta och bördärför ses över.5. De värnpliktigas situationDen minskade antagningen till värnpliktsutbildning ochdet svåra läget på arbetsmarknaden har fokuserat intresset påde värnpliktigas situation. Båda faktorerna ger upphov tillrättviseproblem. Värnplikten kommer dock alltid att vara enuppoffring och att uppnå likartade förhållanden mellan ensituation där man gör värnplikten och en då man inte gör dengår inte helt. Däremot kan skillnaderna delvis minskasgenom vissa kompensationsåtgärder. För att bibehålla dengoda försvarsvilja som finns bland de totalförsvarspliktigabör därför en översyn ske av de värnpliktigas totala situationinför nästa försvarsbeslut . Vid en sådan översyn är detnödvändigt att studera såväl den ekonomiska, sociala,arbetsmässiga som den studiesociala situationen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvärdering av systemet meden utbildningsreserv,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda möjligheterna att införaplikttjänstgöring för alla män,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rekrytera värnpliktiga frånutbildningsreserven till Hemvärnet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av de värnpliktigassituation.