ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02A462 · 1995-01-25 00:00:00 — Genom EU-inträde kommer olika stödprogramatt införas bl a för att utveckla landsbygden i vissa regioner.Målområde 5b syftar till att utveckla näringsliv ochverksamhet på landsbygden utöver eller som komplement tilljordbruket. ska hos EU förankra geografiskaområden i landet som ska kunna åtnjuta 5b-stöd. Regeringenhar redovisat vilka områden som man avser att få klassadesom 5b-områden. Det handlar om vissa delar avNorrlandskusten, delar av västra , öar samt delar avdet sydsvenska höglandet.För del är 5 kommuner i söder samtskärgården föreslagna som 5b-områden. Det är bra!Däremot är den sammanhängande skogsbygden i norraÖstergötland, södra och södra inte medi regeringens ambitioner, trots att t ex iÖstergötland med kraft visat på att detta vore helt rimligt.Området är stort, sammanhängade och i minst lika stortbehov av stödinsatser som övriga nu föreslagna områden.Det faktum att kommunerna i detta naturliga stödområdeockså innefattar delar som inte bör 5b-klassas får inteföranleda att de svagare delarna utesluts från 5b-stöd.Sverige får inte göra misstaget att i EU ha en så låg ochförsiktig profil att naturliga 5b-områden inte klassas somsådana på grund av vår egen räddhåga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det sammanhängandeskogsbygdsområdet mellan , ochSödermanland liksom det sydsvenska höglandet skulleklassas som 5b-område.
mot · GI02A463 · 1995-01-25 00:00:00 — Interregionalt samarbete inom EU I och med det svenska medlemskapet i EU kan svenskaregioner fullt ut delta i det interregionala samarbete somfinns inom de så kallade Gemenskapsinitiativen.Programmet genomförs nu i sin anda fas genom enmodifierad version, INTERREG 2, vilken beslutades av EUunder 1994.INTERREG 2 har som huvudsyfte att stimulerakontakter mellan regioner i EU:s medlemsländer. InomINTERREG 2 kan olika delprogram/projekt genomförasmed syfte att öka erfarenhetsutbyte och i övrigt stimulera tillkontakter mellan regionerna. Programmen/projekten kanbaseras på kommunikationer, miljö, kultur, utbildning ochforskning m fl områden. Regioner som avser att samarbetabestämmer själva inriktningen av programmet, utformningoch omfattning, vilket sedan framställs till kommissionen förbeslut huruvida det faller inom ramen för INTERREG 2.Begränsningarna inom INTERREG 2 är satta till attregionerna skall ha gemensam gräns, land och/eller i vissafall vattengräns. I övrigt finns bara de begränsningar som äruppsatta i målformuleringen för programmet. INTERREG 2innehåller vissa begränsningar avseende vattengräns, somnämnts ovan. I undantagen återfinns Öresundsregionendär vattengräns godkänts. I och med medlemskaphar förutsättningarna för interregionalt samarbete förändrats.Det måste inom INTERREG 2 finnas en möjlighet att verkaexempelvis mellan och . Dennamöjlighet saknas och det är därför nödvändigt attriksdagen ger regeringen i uppdrag att verka för införandetav dessa kriterier inom INTERREG 2.I , , , , ochJönköpings län finns en gemensamsamarbetsorganisation för att handlägga frågor avinterregional karaktär, SYDSAM. Denna organisation harbland annat till uppgift att stimulera till interregionaltsamarbete med närliggande regioner inom EU. Projekt somfaller inom ramen för INTERREG 2 är nu under framtagandei samarbete med de tyska delstaterna i Schleswig-Holsteinoch samt med Köpenhamnsregionen.Projekten inom INTEREG 2 samfinansieras till stora delarav involverade regioner, kommissionen och i vissa fall avmedlemsländerna beroende på projektets/programmetsinnehåll och storlek.För att kunna stimulera till ett ökat interregionaltsamarbete bör det finnas möjlighet för involverade regioneratt erhålla statlig delfinansiering. Sådan delfinansiering börutgå inom ramarna för respektive sektorsanslag, d.v.s.beroende på vilken inriktning projektet har. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av interregionalt samarbetemellan regioner och nödvändiga förändringar avseendegränser för samarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om delfinansiering av projekt inomramen för INTERREG 2,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sådan finansiering skall utgåinom ramen för respektive sektorsslag.
mot · GI02A464 · 1995-01-25 00:00:00 — senare del var det en positiv utvecklingi . Detta efter en besvärlig period med bl.a.strukturförändringar i basnäringarna.Under de senaste åren har vi ånyo haft en besvärligsituation i många av de värmländska kommunerna. Dettaberoende av en kraftig lågkonjunktur, men också på grundav branschvisa problem. Detta har lett till att mångaarbetstillfällen gått förlorade.Nu har konjunkturen svängt och det råder en stor aktivitetute i kommunerna, där det finns en rad intressanta projekt.Det är också stor efterfrågan på såväl de ordinarieregionalpolitiska medlen som på de särskilda medel somavsatts till bl.a. småföretagsutveckling m m för budgetåret94/95.De regionalpolitiska medel som tilldelats förinnevarande år är i stort sett redan fulltecknade.Länsstyrelsen kommer därför redan under innevarande år attbegära ytterligare medel för att kunna medverka vid olikaprojekt, etableringar o. dyl.I årets budgetproposition har regeringen minskat anslagettill den nationella regionalpolitiken med 500 miljoner räknatpå 12 månader. Detta innebär stor risk att resurserna förVärmlands del kommer att dras ned. Detta kan leda till attlänsstyrelsens resurser för aktivt regionalt utvecklingsarbetebaserat på initiativ från länet kommer att minska. Detta voreolyckligt med tanke på behovet av insatser i länet och på attdet skulle väsentligt hämma det aktiva arbete som pågår.Värmland kommer som län också att ha möjlighet att tadel av EU:s stöd, och 11 av länets 16 kommuner kommerantingen att ingå i mål 2 eller 5 B. För att få del av dessamedel krävs ett omfattande programarbete och att statlig,och landstingskommunal medfinansieringklargörs. Detta arbete kommer inte att vara klart förrän islutet av året och det är därför svårt att f.n. överblickamedelsbehovet för detta ändamål.Däremot är det synnerligen angeläget att anslagen till dennationella regionalpolitiken inte dras ner utan får vara kvarpå minst nuvarande nivå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om en medelstilldelning för regionalutveckling i som inte understiger innevarande årsanslag.
mot · GI02A471 · 1995-01-25 00:00:00 — Den presenterade skärgårdsutredningen(SOU 1994:93) en rad förslag på det skärgårdspolitiskaområdet. Dessvärre har det praktiska resultatet av detta lystmed sin frånvaro.Det är nu hög tid att konkreta beslutsförslag presenterassom undanröjer de olägenheter som skärgårdsbefolkningenär utsatt för. Vidare borde begreppet skärgård vidgas till attgälla såväl fastlandsremsan i typiska skärgårdsområden somöar både med och utan broförbindelse.Det måste definitivt anses vara ett riksintresse med levandeskärgårdar runt om i vårt land. Möjligheterna till fast utkomsti ''skärgårdsnäringar'' måste också fortsättningsvisvidmakthållas.När regeringen presenterat sin syn på användningen avEU:s strukturfonder och glesbygdsstöd har skärgårdenåterigen hamnat i strykklass. I det sammanhanget räknasuppenbarligen bara öar som saknar fastlandsförbindelse somskärgård. Detta är ett allt för snävt begrepp.Skärgårdsbegreppet borde vidgas. Bra vore också om deaktuella områdena själva fick större inflytande överfördelningen av de möjliga stöd som finns att tillgå så atthänsyn tas till regionala skillnader. Särskilda skärgårdsrådskulle kunna vara den förmedlande och fördelande länken.Fastighetsbeskattningen är ett av de största problemeni skärgården, detta beroende på köpstarka storstadsborsköpkraft som drivit upp fastighetspriserna i skärgården. Medde små marginaler som skärgårdsföretag har kanfastighetsskatten leda till att en stor del av ersättningen förden egna arbetsinsatsen äts upp. Särskilt gäller detta de äldreskärgårdsborna. Eftersom kvittning mot eventuellatjänsteinkomster och pension inte är tillåten blirfastighetsskatten särskilt betungande. Regeringen borde pådenna punkt presentera förslag till förändringar.Möjligheten att hävda intresset av bosättning ochsysselsättning vid fastighetsöverlåtelse i skärgårdarna ärbegränsad. Också på denna punkt bör regeringen presenteraåtgärdsförslag för . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett vidgat skärgårdsbegrepp,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skärgårdsområdena själva skallfå inflytande över hur stödmedel skall fördelas inomområdena,3. att hos regeringen begär förslag till förändringav fastighetsbeskattningen som gör att de orimliga effektersom kan uppstå i skärgårdsområden undanröjs,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att stärkaboende- och sysselsättningsintresset vidfastighetsöverlåtelse i skärgårdarna.2
mot · GI02A601 · 1995-01-25 00:00:00 — EU-programmet , förkortat INTERREG II, har somövergripande mål att stödja ekonomiskt mindre utveckladegränsregioner i samband med den ökande konkurrensen samtmedverka till att anpassa EU:s yttre gränsområden till derasnya funktion som gräns för den inre marknaden. Programmetskall också färdigställa vissa energinät och knyta dem tillmera omfattande europeiska nät.Programmets första del, det gränsöverskridandesamarbetet, syftar till att förbättra informationsströmmenöver gränserna och inom olika gränsområden samt till attupprätta gemensamma institutionella och administrativastrukturer.Detta program borde vara lämpligt att utnyttja vidutarbetandet av ett utvecklingskoncept inom EU förÖstersjöområdet. Ett sådant arbete intresserar bl.a. Sydsam,som är ett samarbetsorgan för kommuner i södra är att kriterierna inte omfattar gränsregionaltsamarbete över vatten. Något sakligt skäl för dennabegränsning är svårt att se. har f.ö.erhållit ca förgränsregionalt samarbete mellan och viaINTERREG, vilket borde tala för att kriterierna kankompletteras. Regeringen bör på lämpligt sätt verka för attså sker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär åtgärder för att ändrakriterierna för EU-programmet så att deomfattar även gränsregionalt samarbete över vatten.
mot · GI02A701 · 1995-01-25 00:00:00 — I tyvärr allt för många länder råkar människor i knipadärför att de är kritiska eller ifrågasätter överordnade. Deuppfattar sig riskera repressalier för att de säger vad de tyckeri stället för att tiga och lyda. Mot bakgrund av inträffadehändelser, är tyvärr ett av dessa länder beklagligtvis !Snart sagt kan noteras via olika media att mångaanställda, och då till stor del i den offentliga sektorn, inteanser sig våga påtala missförhållanden av olika slag. Alltberoende på att man är rädd för att förlora anställningen omkritik riktas mot arbetsgivaren.Detta är oroande därför att framstått som ettexempel på yttrandefrihet och där arbetsgivare och politikerhävdat att ''ifrågasättande'' är ett led i en för landet positivutveckling. Samma sak har ofta hävdats som en fördel avsvenska officerare, då dessa ombetts jämföra svenskasoldater med andra länders.Arbetsdomstolen har slagit fast följande:''Utgångspunkten är att arbetstagaren och den fackligaorganisationen har en vidsträckt rätt att kritiseraarbetsgivarens handlande. Detta följer redan av denmedborgerliga yttrandefriheten, en av grundprinciperna förvårt samhällsystem.'' och tydliga besked. Anställdatillåts öppet att kritisera sin arbetsgivare, utan risk förrepressalier. I alla fall på papperet!Förvisso är det av vikt att anställda bör verka för företagetsfortbestånd och utveckling. Anställda som agerar emot denpolicy som företaget officiellt står för får givetvis takonsekvenserna av detta. Men anställda som offentliggöruppgifter och förhållanden som strider mot gällandelagstiftning skall inte bestraffas för detta!T.ex. en anställd i ett trafikföretag som påtalar att gällandetidtabeller inte går att harmonisera med hastighetsreglerna.Eller en anställd i ett företag som offentliggör att företaget isina produkter blandar in otillåtna ämnen. Givetvis skall denanställde först försöka uppnå rättelser inom företaget. Skerså, men inget händer, bör inte reprimand utdelas emotanställda som i det läget offentliggör sina kunskaper!Självklart skall ej anställda i offentlig sektor kunna, inomarbetets ram, ifrågasätta demokratiskt fattade politiska beslutbaserade på valresultat. Med de undantag som innebär attbesluten strider mot gällande lagstiftning. Sådant får ske påfritid och via andra kanaler!Lagstiftningen bör utformas så att i de fall en arbetstagareskött sig utan och endast agerat i enlighet medgällande regler och lagstiftning, så bör bättre kompensationän utgå om skiljande från anställningen ändåsker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att yttrandefriheten skyddas.
mot · GI02A703 · 1995-01-25 00:00:00 — Anställningsskyddet för miljö- och hälsovårdschefer , när miljöfrågorna har krupit så inpå oss att de finnsi blomkrukorna, blir skyddet för dem som har ansvar imiljöfrågor allt viktigare. Många av våra miljö- ochhälsovårdschefer har en utsatt ställning. De får somtjänsteman också ett stort ansvar att följa EU:smiljölagstiftning, som ju är omfattande, snårig och inte alltidöverensstämmer med den svenska. I planeringen införkatastrofer eller om olika incidenter inträffar har de också enviktig uppgift. Behandlingen av miljön i kommuner skaockså leva upp till den lagstiftning vi har och kommer att få.Sammanlagt har de en viktig nyckelroll, och vi motionärerönskar att ett förstärkt anställningsskydd skulle ses över ochutredas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atten utredning bör tillsättas med uppgift att granskaanställningsskydden för miljö- och hälsovårdschefer.
mot · GI02A704 · 1995-01-25 00:00:00 — Tillämpningen och utnyttjandet av avtalsförhållanden påvissa arbetsplatser -- särskilt byggarbetsplatser -- har påtalatsoch kritiserats särskilt av mindre entreprenörer.Som exempel kan nämnas att om en entreprenör som harkollektivavtal med skall utföramarkarbeten på en byggarbetsplats, där har avtal med byggherren, tvingasentreprenören skriva hängavtal med '''', trots atthan har kollektivavtal med Transport!Om entreprenören vägrar, hotas han ofta med blockad.Detta förhållande är mycket anmärkningsvärt och bör pånågot sätt regleras. Den arbetsrättskommitté som fått ändradedirektiv och delvis nya ledamöter bör även få i uppdrag attse över detta problem.HemställaMed hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hot om blockad vid vägran att skrivahängavtal.
mot · GI02A709 · 1995-01-25 00:00:00 — Alla partier är överens om att det är i de små ochmedelstora företagen som de nya arbetena skapas. Målet äratt skapa 500 000 nya arbetstillfällen. För att klara detta mål måste vi setill att vi har generösa skatteregler, konkurrenskraftigaproduktionskostnader och en flexibelarbetsmarknadslagstiftning.Väsentliga delar av arbetsmarknadslagstiftningen ärutformade för en äldre tids förhållanden påarbetsmarknaden. Många lagar upplevs både av anställdaoch av företag som hinder för en dynamisk utveckling.Framför allt bland småföretagen ger den avsocialdemokraterna återställdaarbetsmarknadslagstiftningen upphov till problem.Under den borgerliga regeringen förbättrades villkoren förföretagandet avsevärt. Genom sänkta arbetsgivaravgifter,sänkta skatter och en reformerad arbetsrätt fick företagen ochderas anställda bättre villkor. Grunden lades därmed för entillväxt av företagandet och för fler arbeten.De förändringar som genomfördes inom arbetsrätten varbl.a. att:visstidsanställning vid arbetsanhopning förlängdesfrån ,den längsta tillåtna prövotidenvid provanställning förlängdes från ,arbetsgivare gavs rätt att undanta två arbetstagare som ansågsvara av särskild betydelse för den fortsatta driften inomturordningskretsarna från turordningen vid uppsägning pågrund av arbetsbrist,facklig vetorätt mot entreprenaderavskaffades,förbud mot stridsåtgärder mot enmans- ellerfamiljeföretag infördes.Trots massiva protester från näringsliv, företagare ochekonomer, varav flera socialdemokratiska, beslötvänstermajoriteten i att återställa samtliga deförändringar inom arbetsrätten som genomförts av denborgerliga regeringen. har företrädare förregeringen uttalat, att man ser det som positivt att parternapå arbetsmarknaden genom kollektivavtal gör förändringar iden återställda arbetsrätten. Regeringen har också givitdirektiv till en kommission att se över de arbetsrättsligafrågorna. Först återställer man, sedan säger man sig genastvilja förändra åt samma håll som den borgerliga regeringen.Det är ingen överdrift att påstå att regeringen agerar tvetydigtoch talar med kluvna tungor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en moderniseradarbetsmarknadslagstiftning.
mot · GI02A801 · 1995-01-25 00:00:00 — har beslutat att kyrkobokföringen skall flyttasfrån pastorsämbetena till skattemyndigheterna. Enkonsekvens av detta beslut är att alltkyrkobokföringsmaterial --1991, som finns hospastorsämbetena, skall levereras till landsarkiven.Denna reform började träda i kraft den 1 juli 1991.Landsarkivet i har genom schablonberäkningkommit fram till att ca 5 000 hyllmeterkyrkobokföringsmaterial ligger på pastorsämbetena iVästsverige. när det börjar bli aktuellt att kyrkoböckernaskall komma till landsarkivet, krävs det någon form avtillbyggnad.Kyrkoböcker utgör det mest efterfrågade materialet vid ettlandsarkiv, och hanteringen av dem kommer att krävaavsevärd personalförstärkning. Det har beräknats att detenbart i behövs ca 15 personer för att dels klaraalla de skriftliga förfrågningar som finns på detta material,dels klara hanteringen i forskarsalen.Landsarkivet i är ett av landets sju landsarkiv ochdess distrikt omfattar och , , ochSkaraborgs län. Centralt är landsarkivet underställtRiksarkivet.Huvudbyggnaden av landsarkivet i uppfördesåren 1910--1911. Tomten skänktes till staten av Göteborgsstad 1908.Ur arbetsmarknadssynpunkt utgör detta projekt ettvärdefullt tillskott till behovet av sysselsättning för den hårtdrabbade byggsektorn i Göteborg.Regering och riksdag har gjort stora satsningar påinfrastruktur i landet i form av vägar, broar och järnvägarvilket är värdefullt. Det är dock viktigt att även övervägaexempelvis andra angelägna statliga byggen, som dessutomkan ge sysselsättning åt bredare grupper inombyggarbetarkåren.Vi anser därför att en skyndsam utredning bör göras avmöjligheterna att genom arbetsmarknadspolitiska åtgärderprioritera ombyggnadsstöd till landsarkivet i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regering till känna vad imotionen anförts om ombyggnadsstöd till landsarkivet iGöteborg.
mot · GI02A804 · 1995-01-25 00:00:00 — Det måste vara en gememsam målsättning att arbeta för ettmer jämställt samhälle, där kvinnor och män har likamöjligheter att förverkliga sina liv. Men ord och vackra idealmåste övergå i konkret handling och åtgärder.Värderingar och könsroller grundlägges i tidig ålder. Jutidigare insatser kan sättas in, desto större är möjligheternaatt faktiskt lyckas. Kvinnodominansen -- eller bristen påmän -- på dagis är därför en viktig jämställdhetsfråga, sominte minst fått ny aktualitet. Barns behovav fäder och andra manliga förebilder är en förklaring somofta dyker upp när ungdomskriminalitet, missbruk och vålddiskuteras. Förklaringen ska inte överskattas, men inte hellernegligeras.Småkillars behov på dagis måste också tillgodoses.Fotboll, , indianer och cowboys, kojbygge och annatmåste också finnas med i leken. Självklart kan även kvinnorbygga kojor, men kvinnor kan inte vara män. Män är faktisktbäst på att vara män. Killar behöver identifikation, debehöver förebilder för att finna sin mansroll. Om det barafinns kvinnliga förebilder så är killarnas val att identifierasig motsatsvis -- genom att inte vara allt det som kvinnor är.Konsekvensen kan lätt bli att killar inte ska bry sig och intevisa omsorg och kärlek. Men det måste också finnas''mjuka'' hjältar.Vi har länge drivit frågan att kvinnor ska in påmansdominerade yrkesområden. Men jämställdheten får intestanna vid det utan även det omvända måste gälla. måstekönen inom barnomsorgen blandas. Dagis bör ju vara såhemlikt som möjligt och i det idealiska hemmet finns bådemamma och pappa.Målet om jämställdhet på dagis kan uppnås på olika vägar.Man kan tänka sig ''morötter'' i form av riktade statsbidragtill de dagis som når upp till kravet om avunderrepresenterat kön, barnomsorgs-PR på gymnasierna,skräddarsydda praktikplatser, men också en form av ''piska''med kvoterad utbildning för förskolelärare ochfritidspedagoger och kvoterad anställning på dagis. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jämställdhet på daghem.
mot · GI02A805 · 1995-01-25 00:00:00 — Varje statligt verk måste också i sin verksamhetsplanredovisa sina mål för det s.k. jämställdhetsarbetet. Detta ärett utslag av en hårt driven aktiv jämställdhetspolitik.Komplikationer vid rekrytering av personal, framförallt ioffentlig tjänst, på grund av jämställdhetslagens utformningtas emellertid aldrig upp när jämställdhetsplanernapresenteras.Vid rekrytering skall när två personer är likvärdiga vadgäller utbildning, erfarenhet, färdigheter etc. den som tillhördet kön med minst representation inom yrkesområdet vinnaföreträde enligt jämställdhetslagen.I praktiken uppkommer en rad svåra avvägningsfrågor --vilka meriter är likvärdiga, hur skall erfarenhet bedömas etc.Till detta kommer också att det kollektiv som skall avgränsasför att avgöra vilket kön som skall ha företräde i många fallinte kan fastställas på ett entydigt och logiskt sätt.Detta leder till -- paradoxalt nog -- att tendenser tilldiskriminering vid anställning i offentlig tjänst ökar. Dettakan i sin tur få en rad oönskade effekter. Eftersom förtur tilltjänster i offentlig tjänst i växande utsträckning i realitetenavser kvinnor, kommer män i växande utsträckning söka sigtill redan nu extremt manliga yrken och specialiteter. Vidarekommer de att föredra privat tjänst, eftersom rekryteringendär följer andra spelregler. Resultatet kan således förväntasbli en mer könsuppdelad arbetsmarknad än tvärtom.Det vore därför väsentligt att de offentliga arbetsgivarnanoggrant följer den nuvarande aktiva jämställdhetspolitikensverkliga effekter vad gäller könssegregerad/könsintegreradarbetsmarknad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om negativa effekter av den aktivajämställdhetspolitiken och behovet av nya anvisningar föruppgörande av jämställdhetsplaner.
mot · GI02A806 · 1995-01-25 00:00:00 — Kyrkan och jämställdhetenEn arbetsgivare som har mer än tio anställda är skyldig attupprätta en jämställdhetsplan. Jämställdhetslagen omfattaräven , därför är det viktigt att JämO aktivtgår in och granskar kyrkans uppföljning av lagstiftningen.Dagens situation är inte tillfredsställande.DiskrimineringDet finns en uppenbart snedvriden könsfördelninginom många stift. Detta gäller såväl vid chefstillsättningarsom vid tillsättning av präster. Särbehandling av kvinnligapräster måste ses som diskriminering utifrån aspekten attdiskriminering innebär att någon behandlas på ett sådant sättatt inte alla behandlas lika. Detta gäller oavsett vilka motivsom ligger bakom särbehandlingen.ÅtgärderFör att arbeta sig ur dagens ojämlika och orättvisa situationbehövs positiv särbehandling. Den kvinnliga kompetenseninom kyrkan kan då utnyttjas till fullo. kan tänkasig annonser av typ: '' Vi har flest manliga präster och sökerdärför i första hand en kvinnlig kyrkoherde.'' Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna attJämO följer upp efterlevnaden av jämställdhetsprogrammeninom kyrkan,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt negativ särbehandling av kvinnliga präster ses somdiskriminering,3. att som sin mening ger regeringen till känna attpositiv särbehandling införs vid tillsättningar inom kyrkan.