mot · GI02So28 · 1995-03-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:142 Fosterdiagnostik och abort Den gravida kvinnan och fostret -- en intresseavvägningInnehåll:1 Inledning12 2 På väg mot en grundläggande samsyn?13 2.1 Varje människas rätt till liv13 2.2 Fostrets principiella rätt till liv och rättsskydd13 2.3 Avvägningen mellan fostrets och modernsintressen14 3 uppgift: en etiskt försvarlig avvägningmellan fostrets och moderns intressen14 3.1 Abort och fosterdiagnostik sedd utifrån modernsperspektiv och intresse15 3.2 Abort och fosterdiagnostik sedd utifrån fostretsperspektiv och intresse15 3.3 Avvägningen mellan fostrets och moderns intressen dådessa är motstridiga16 4 Riktlinjer för fosterdiagnostik17 4.1 Skall all information från fosterdiagnostikvidarebefordras?18 4.2 Screening19 4.3 Preimplantatorisk diagnostik19 5 Inrättande av missbildningsregister20 6 Ändrad benämning till ''avbrytande avhavandeskap''20 7 Abort efter 18:e graviditetsveckan20 8 Stödsamtal före och efter abort21 9 Medicinsk-etisk ramlag till skydd för individenspersonliga värdighet211 InledningSamtalet kring fosterdiagnostik och abort rör sig i ettspektrum av etiska dilemman. Det finns ingen enkelmultiplikationstabell att slå i för att finna lösningarna pådessa dilemman. Utredningen om det ofödda barnet () formulerar det så här:Sällan har vi att välja mellan ett helt gott och ett helt ontalternativ. Av två alternativ kan båda ha för- och nackdelar.Vi förs in i känsliga och svårlösta frågor om prioritering.Trots dessa dilemman krävs dagliga ställningstaganden tillproblemen inom den medicinska verksamheten ochforskningen. Det är därför av fundamental betydelse att detfinns ett utvecklat etiskt synsätt hos forskare och personalinom sjukvården -- en grundhållning, en etisk ram som intefår överskridas.Det går inte att påvisa att den medicinska forskningenskulle vara moraliskt högtstående i sig. Den är som allt annatmänskligt utsatt för både positiv och negativ påverkan. Församhället bör det därför vara en viktig åtgärd att skapa reglerför den medicinska forskningen.Demokratins innersta kärna utgår från principen ommänniskovärdets okränkbarhet och från solidariteten med desvaga. I Regeringsformens 1 kap 2 § står följande:Den offentliga makten skall utövas med respekt för allamänniskors lika värde och för den enskilda människansfrihet och värdighet.I 2 kap 6 § heter det:Varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad motpåtvingat kroppsligt ingrepp -- -- --Rätten till liv är den grundläggande förutsättningen förövriga mänskliga rättigheter. Historien lär oss att närmänniskovärdet förtrampas på ett område, påverkar dettaandra sektorer i samhället och en hel kulturs bestånd.Det bör här påpekas att inte bara forskare, läkare och andraverksamma inom sjukvården måste fatta svåra beslut medanknytning till fosterdiagnostik och aborter. Den nuvarandelagstiftningen lägger avgörande beslut för t ex en abort ihänderna på den enskilda kvinnan. Det kan ifrågasättas omhon inför sina beslut erbjuds en fullgod, allsidig informationoch om det finns mänskligt stöd i hennes omgivning.Statsmakterna kan inte beordra fram mänskligt stöd ochengagemang. Men stat och kommun kan ansvara för enopinionsbildning som understryker respekten för varjemänniskas integritet, respekten för människolivet ochsolidariteten med de svaga som demokratins grund. Detoffentliga kan dessutom erbjuda rådgivande samtal inför desvåra besluten, vilket vi kristdemokrater länge förordat ochsom också den aktuella propositionen betonar.Mot denna bakgrund finner vi kristdemokrater dettillfredsställande att delar av proposition 1994/95:142Fosterdiagnostik och abort, liksom den utredning som liggertill grund för förslagen, öppnar möjligheten till ett merallsidigt perspektiv på frågorna i anslutning till livets början.På åtskilliga punkter bryter dessa dokument med det synsättsom gällde i förarbetena till abortlag.2 På väg mot en grundläggande samsyn?Socialutskottet uttryckte i betänkandet SoU 1984/85:4uppfattningen att riktlinjer behövs på fosterdiagnostikensområde. har det etiska samtalet, bl.a. utifrånutredningen 1989:51 Den gravida kvinnan ochfostret -- två individer, lett till en betydande samsyn kringde etiska problem som är förenade med fosterdiagnostik ochaborter.2.1 Varje människas rätt till livEtt enigt socialutskott skrev i betänkandet 1993/94:SoU2Vissa etiska frågor, sid 8:Utskottet anser det nödvändigt med en sammanhållen ochetiskt förankrad politik i dessa frågor. Utgångspunkten måstedärvid vara den syn på människan och på människolivetshelgd som har sin förankring bl.a. i den kristna etiken ochden västerländska humanismen. Alla människor har sammavärde och den grundläggande mänskliga rättigheten är rättentill liv.Riksdagen bes lutade i enlighet med utskottets betänkande.Sverige har dessutom förpliktigat sig att skydda mänskligtliv genom att ratificera flera olika internationellakonventioner. I FN:s universella förklaring om de mänskligarättigheterna (1948) sägs i artikel 3 att ''envar har rätt till liv,frihet och personlig säkerhet''. I FN:s konvention ommedborgerliga rättigheter (1966) artikel 6, punkt 1 sägs:Varje människa har en inneboende rätt till livet. Denna rättskall skyddas genom lag.Europakonventionen och andra fri- och rättigheter(1993/94:KU24) inkorporerades i svensk lagstiftning genomriksdagens beslut . Konventionen fastslår iartikel 2, punkt 1: ''Envars rätt till livet skyddas genom lag. ''Därmed har också de nämnda FN-konventionernasintentioner integrerats i svensk lag. Om innebörden av dettainkorporerande i svensk lagstiftning yttrade Fri- ochRättighetskommitténs delbetänkande SOU 1993:40 (sid200):Den mest grundläggande av de mänskliga rättigheterna ärrätten till liv -- -- -- En inkorporering avEuropakonventionen, som vi föreslår i detta betänkande,innebär att rätten till liv kommer till positivt uttryck i svenskrätt.2.2 Fostrets principiella rätt till liv och rättsskyddAtt det råder samsyn om att skyddet av det mänskliga livetockså gäller det ofödda barnet ända frånbefruktningsögonblicket framgår av formuleringar i den avSverige ratificerade Genèvedeklarationen (1948). Där angesatt läkare skall förpliktiga sig till ''den största re spekt förmänskligt liv alltifrån konceptionen till döden''. Sammaslutsatser kan härledas ur artikel 6.5 konventionom medborgerliga och politiska rättigheter, samt ur artikel12.2a konvention om ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter.I preambeln till , som Sverigeratificerade 1989, klargörs att barnet har rätt till ''lämpligträttsligt skydd'' även före födelsen.Utredningen 1989:51 Den gravida kvinnan ochfostret -- två individer deklarerade:När det gäller den oföddes intresse bör först framhållas attett i princip har rätt till utveckling och rätt att födas.Därav följer att en abort inte kan motiveras utifrån fostretsintresse. Ett abortbeslut innebär som regel att kvinnans(föräldrarnas) intresse att inte föda barnet tillåts väga tyngreän fostrets intresse att utvecklas och födas (sid 83).Utredningen deklarerade vidare som sin uppfattning:Man måste utgå från att modern och det blivande barnetär två skilda individer som båda är skyddsvärda -- -- -- Detspirande människolivet har i sig ett stort värde. Det kan inteses enbart som en del av kvinnans kropp -- -- -- (sid 11).2.3 Avvägningen mellan fostrets och moderns intressenAv ovanstående framgår att det råder en bred samsyn omatt alla människor har rätt till liv och att fostret är enskyddsvärd individ med en principiell rätt till liv ochrättsskydd. Denna samsyn kommer till uttryck bl.a. iinternationella konventioner, svensk lag, socialutskottetsbetänkanden och statliga utredningar. Det råder också enbred samsyn om att en avvägning måste ske mellan fostretsoch moderns intressen då dessa är motstridiga.I den föreliggande propositionen 1994/95:142Fosterdiagnostik och abort, uttrycker regeringen dennasamsyn:En avvägning mellan kvinnans intressen och den oföddesintressen är ofrånkomlig. Det är dock viktigt att vara vaksamså att inte denna slags avvägning leder i riktning mot en etiskgradering av människoliv (sid 21)Inom föreligger enighet om att dengemensamma värdegrunden är att fostret har rätt till skyddunder sin utveckling. Denna rätt måste emellertid vägas motmoderns rätt till självbestämmande -- -- -- Regeringenansluter sig till Medicinsk-etiska rådets resonemang när detgäller synen på fostrets respektive kvinnans intressen ochanser således att fostret har rätt till skydd under sinutveckling men att denna rätt måste vägas mot moderns rätttill självbestämmande (sid 15).En bred enighet råder också om vad regeringen uttryckermed orden:De etiska dilemman som uppstår i samband medfosterdiagnostik och abort gäller framför allt konfliktermellan fostrets intressen och de blivande föräldrarnas -- iförsta hand kvinnans -- intressen. (sid 12)Det måste dock starkt understrykas att fosterdiagnostikinte får leda till att människovärdet kopplas till funktioner(sid 16).3 uppgift: en etiskt försvarlig avvägningmellan fostrets och moderns intressenRiksdagens uppgift innebär att den har det yttersta ansvaretför att med lagstiftning skydda den enskilde individen ochange hur intressekonflikter mellan två parter skall lösas(Regeringsformen 1 kap. 2 §). Vi kristdemokrater delarsåledes regeringens uppfattning att ''en avvägning mellankvinnans intressen och den oföddes intressen ärofrånkomlig'' (sid 21), och vi vill i det följande bidra till ensådan avvägning utifrån propositionens förslag.3.1 Abort och fosterdiagnostik sedd utifrån modernsperspektiv och intresseI de flesta fall ser föräldrarna fram emot att föda sitt barnoch det föreligger ingen intressekonflikt. I samband medmånga graviditeter uppkommer dock en intressekonflikt,vilket belyses av att var fjärde graviditet leder till abort(ca 35 000--37 000 aborter av ca 135 000 graviditeter). Antalet aborter har sjunkit underperioden, till stor del på grund av abortförebyggandeåtgärder från samhällets sida men också förhoppningsvis tillföljd av ändrade attityder.De faktiska orsakerna till varför kvinnor begär abort är inteklarlagda. Den senast genomförda undersökningen gjordesav abortkommitté 1981. Orsakerna som redovisadesvar individuella och av skiftande karaktär, och möjliggöringa generella slutsatser. På begäran av förberedernu en liknande, stor undersökning, för attge en aktuell bild av vilka de faktiska orsakerna till abort är.Denna kartläggning är angelägen som grund förutformningen av bl a framtida abortförebyggande åtgärder.En lagstiftning som medger att inga skäl behöver anges förabort kan uppfattas vara till allra största delen i kvinnansintresse. Hon avgör själv om hon skall genomgå abort ellerej, och hennes skäl till abort redovisas inte inför någon ochprövas heller inte av någon annan. Den enda begränsningenär tidsfaktorn, där aborter inte utförs efter 22:agraviditetsveckan, och endast efter särskild prövning avsynnerliga skäl efter 18: e graviditetsveckan.Till någon del kan en sådan lagstiftning vändas motkvinnans intresse, genom att hon lämnas helt ensam med sittlivsavgörande beslut. Hon kan t ex av mannen eller avomgivningen känna sig pressad att genomgå abort, fastänhon själv är osäker på ställningstagandet.Till konflikten mellan kvinnans och fostrets intressen, kani alltför många fall också läggas konflikten mellan kvinnansoch mannens intressen. Regeringen skriver:Vi vill i detta sammanhang peka på mannens roll i sambandmed beslut om fosterdiagnostik och abort -- -- -- Mannen börså långt som möjligt vara delaktig i besluten (sid 13).Kristdemokraterna delar denna syn och anser att det ärväsentligt att beakta också mannens ansvar. Det bör vara ensjälvklarhet att mannen i större utsträckning deltar istödsamtal, ger ett aktivt stöd till kvinnan och är delaktig ibeslutet.3.2 Abort och fosterdiagnostik sedd utifrån fostretsperspektiv och intresseVi anförde i det tidigare att det råder en bred samsyn omatt alla har rätt till liv och att fostret är en skyddsvärd individmed en principiell rätt till liv och rättsskydd.Utredningen Den gravida kvinnan och fostret -- tvåindivider uttrycker väl fostrets intresse med orden:När det gäller den oföddes intresse bör först framhållas attett i princip har rätt till utveckling och rätt att födas.Därav följer att en abort inte kan motiveras utifrån fostretsintresse (sid 83).Därmed kvarstår egentligen bara ett fall, där abor t heltklart inte strider mot fostrets intresse. Om genomfosterdiagnostik framkommer att fostret är så skadat att detinte kommer att överleva förlossningen eller kommer att dökort tid därefter kan det inte anses vara en kränkning avfostrets intresse att det aborteras (sid 84).Hur ser då fostrets faktiska rättsskydd ut, det rättsskyddsom bl.a. stadgar och som Sverigeratificerat? Ända från befruktningen har fostret ett vissträttsskydd i svensk lagstiftning, som t.ex. skydd frånmoderns alkohol- eller drogmissbruk (Lagen om vård avmissbrukare i vissa fall 1988:870 LVM 4 §, punkt 3), ellerskydd mot gifter i moderns arbetsmiljö som t.ex. bly ellerstrålning (Arbetsmiljölagen 1977:1160 kap. 4,Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter AFS 1986:17, 1992:8,17, 1993:18, 57, 1994:32, 33, 34, SSIFS 1989:1). Fostrettillerkänns status som juridisk person i och med att barnetärver sin far, oavsett hur tidigt fadern skulle avlida undergraviditeten (1 kap 1 §).Dessa rättigheter kan dock åsidosättas genom att modernbegär abort. I praktiken är alltså fostret trots ovannämndalagstiftning helt rättslöst av sitt liv. Iett senare skede av graviditeten prövar omsynnerliga skäl för abort föreligger. Efter 22:agraviditetsveckan utförs av praxis inga aborter. Efter den22:a graviditetsveckan och livet igenom är alltså barnetsedan tillförsäkrat ett fullgott rättskydd genom svensk lag.3.3 Avvägningen mellan fostrets och moderns intressen dådessa är motstridigaDet måste vara en prioriterad uppgift för attminska antalet oönskade graviditeter. Dennaabortförebyggande verksamhet, eller rättaregraviditetsförebyggande verksamhet, bör innefattapreventivmedelsrådgivning och god tillgång på billiga ocheffektiva preventivmedel. Om detta råder en stor och bredenighet. I praktiken har dock alltför litet gjorts. Det bordet ex vara en självklarhet att det i varje kommun fanns enungdomsmot tagning med bl a abortförebyggande uppgifter.Kristdemokraterna vill inte kriminalisera abort. Enligt vårmening finns det skäl för abort, som grundas på en etisktförsvarlig avvägning mellan fostrets och kvinnans intressen.Den moderna forskningen och den tekniska utvecklingenmedför dock att aborter riskerar att utföras av skäl som intekan sägas vara en följd av en etiskt försvarlig avvägningmellan fostrets och kvinnans intressen. Bland sådana skälkan nämnas abort för att fostret inte har önskat kön ellerandra egenskaper, eller där fosterdiagnostik påvisar en visssannolikhet för en större eller mindre grad av handikapp mereller mindre sent i barnets liv.I detta sammanhang måste man med ödmjukhet sätta sigin i den kvinnas situation som begär abort. Hon upplever oftasin situation som en personlig katastrof. I den avvägning hongör, spelar självfallet hela vårt moderna samhällesvärderingar in. Kvinnan anser kanske att hon inte kan ge ettbarn de materiella, känslomä ssiga och psykologiskaförutsättningar som ett gott liv kräver enligt nu gängseuppfattning.Det är därför vi måste våga diskutera de värderingar somligger bakom besluten. I ett av de länder i världen som hardet mest utvecklade sociala skyddsnätet, avbryts var fjärdegraviditet genom en abort. Vilka företeelser i vårt samhällehar medfört denna konsekvens? Vi kan inte se abort som enrimlig lösning vid arbetslöshet, dålig ekonomi, bostadsbrist,relationsproblem, eller önskan att prioriter a annat högre änbarn, t ex utbildning. Om menar allvar med denbetoning lagen ger av människolivets okränkbarhet ochvärdighet, måste den i första hand erbjuda andra lösningarpå dessa problem. Det kan t.ex. vara arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, god och allsidig information om vilket faktiskt stödsamhället ger, förbättrad familjerådgivning och anstånd ellerspeciella stödåtgärder vid utbildning.Mot bakgrund av vad som anförts ovan, anser vi det ocksåangeläget att samtliga som överväger en abort erbjudsstödsamtal. Samma syn har vi när det gäller stödsamtal eftergenomförd abort.Men utöver stödsamtal och god information anser vi detoerhört viktigt att det offentligas grundinställning skall varaatt så långt som möjligt vidta graviditetsstödjande åtgärderav olika slag. Vi föreslår att regeringen ges i uppdrag att tafram ett omfattande program för detta. Ett sådant programbör föreläggas . Tillsammans med de föreslagnastödsamtalen kan ett kraftfullt så dant program ge en bättrebalans i avvägningen mellan kvinnans och fostrets intressen.4 Riktlinjer för fosterdiagnostikRegeringen föreslår i den föreliggande propositionen (sid19) vissa riktlinjer för användningen av fosterdiagnostik.Vår principiella hållning till fosterdiagnostik är att densom annan forskning är något gott i sig, men att den kananvändas både etiskt och oetiskt. Fosterdiagnostiken kan ståi livets tjänst genom att den värnar om fostret och kan göradet möjligt att bota eller förebygga sjukdomar redan påfosterstadiet. Den kan stärka blivande föräldrars beredskapatt ta emot ett skadat barn, eller ett barn med viss statistiskrisk att få en sjukdom som därmed kan lindras eller botas.Förlossningen kan tidigareläggas och därmed kan barnet fåbättre vård. Fosterdiagnostiken kan avslöja livshotandeskador hos fostret som då kan aborteras utan att föräldrarnabehöver gå igenom den smärta som det innebär att föda ettdött barn. Fosterdiagnostiken bidrar också till att synliggörafostret som en levande, påtaglig och väl markerad individmed fullt anspråk på respekt för sitt människovärde.Om fosterdiagnostiken används i bortväljande,abortinriktat syfte blir den emellertid oetisk och bryter motprincipen om människolivets okränkbarhet och allas rätt tillliv. Per definition är ju fosterdiagnostik just en diagnos avfostret. Diagnosen, som annars alltid ställs i patientens tjänst,vänds i detta fall mot det skadade eller sjuka fostret och ledertill att fostret aborteras.Vi anser att handikapporganisationernas avvisande avfosterdiagnostiken måste tillmätas en mycket stor vikt.Många av de handikappade varnar för att offentligamyndigheter gradvis inför någon form av differentieradmänniskosyn, som exempelvis skulle innebära atthandikappade vuxna, barn och ofödda liksom senildementaåldringar åsätts ett lägre värde än andra individer. Vikristdemokrater instämmer i dessa farhågor.4.1 Skall all information från fosterdiagnostikvidarebefordras?Propositionen föreslår att alla gravida kvinnor skallerbjudas information om fosterdiagnostik. Efterinformationen skall kvinnan i samråd med läkaren bestämmaom hon skall genomgå fosterdiagnostik. Detta är enskärpning jämfört med nuvarande praxis, något som i sig ärvälmotiverat.Enligt propositionen skall kvinnan efter genomgångenundersökning utan särskild begäran få all information omfostrets hälsotillstånd som framkommit. Om kvinnan frågar,vilket man kan anta att de flesta föräldrar är intresserade avoch gör, ska också andra uppgifter om fostret än sådant somrör dess hälsa lämnas ut. Det kan röra sig om en mängd olikaegenskaper, bl.a. fostrets kön.Eftersom dessa besked kommer att vara tillgängliga förmodern i ett tidigt skede av graviditeten, kommer de attvägas in i moderns beslut om hon skall föda eller aborteradet väntade barnet. Regeringen skriver:En avvägning mellan kvinnas intressen och den oföddesintressen är ofrånkomligt. Det är dock viktigt att vara vaksamså att inte denna slags avvägning leder i riktning mot en etiskgradering av människoliv (sid 21).Den vaksamhet regeringen vill betona leder till ett antalsvåra frågor. Gagnar det kvinnans intresse att ställas införvalet att föda eller abortera ett barn utifrån besked om riskenatt barnet kan få någon av de olika sjukdomar och skadorsom fosterdiagnostiken kan ge besked om? Kommer intepressen att abortera med handikapp att öka? Kommerinte aborterna med all sannolikhet att bli än fler, nu utifrånde nya uppgifterna, som fostrets kön och dess hälsotillstånd?Vår slutsats är att med nuvarande abortlagstiftningförsämrar regeringens förslag om ökad tillgång tillfosterdiagnostik och den information som där framkommitytterligare fostrets rättssäkerhet. Enligt vad vi anfört ovansker ingen avvägning mellan de båda parterna i den konfliktsom fosterdiagnostiken kan skapa.Den kristdemokratiska synen på informationen är merarestriktiv: endast dödliga och mycket allvarliga sjukdomaroch defekter bör delges utan särskild begäran. Övrigärftlighet eller defekt vad avser fostrets hälsotillstånd börbara delges om det särskilt efterfrågas. Karakteristika sominte avser fostrets hälsotillstånd, t.ex. kön och ögonfärg, börinte delges alls. I denna del bör avslå regeringensförslag till riktlinjer för fosterdiagnostik och i ställetgodkänna här angivna riktlinjer.I övrigt bör betonas att också de former i vilka informationen vidarebefordras är genomtänkta. Det är en mycketsvår situation när kvinnan -- och mannen -- ska bestämmasig för att antingen fullfölja en graviditet med ett svårt sjukteller skadat eller att ta beslutet att göra abort. Därförkrävs en stor lyhördhet hos den som ger informationen, såatt de egna, kanske dolda, värderingarna inte styr innehålleti det som sägs. För att kunna ge en fullödig information krävsatt man har en god etisk medvetenhet samt kunskaper omde praktiska kon sekvenserna av ett handikapp och om desamhällsinsatser som kan erbjudas familjer medhandikappade barn.Detta kan kräva att den ansvarige läkaren alltid erbjuderfler samtalspartner som exempelvis genetiker, kurator ellerpsykolog. Ytterligare stödsamtal ska alltid erbjudas. En bramodell som bl a infört är att kvinnan erbjuds ettsamtal med en företrädare för en familj som har barn medden aktuella sjukdomen eller skadan. Denna modell bordebli praxis även i Sverige.4.2 ScreeningRegeringen föreslår att screeningundersökningar i principskall undvikas i samband med fosterdiagnostik (sid 19).Kristdemokraterna delar den synen.4.3 Preimplantatorisk diagnostikRegeringen föreslår:Preimplantatorisk diagnostik får endast användas viddiagnostik av allvarliga, progressiva, ärftliga sjukdomar somleder till tidig död och där ingen bot eller behandling finns.Könsbestämning får endast göras som led i diagnostik avkönsbundna ärftliga sjukdomar där bot eller behandlingsaknas (sid 19).Vi delar regeringens restriktiva syn, men vill ytterligareprecisera denna hållning.Vid befruktning utanför kroppen (in-vitro-fertilisering) ärdet möjligt att göra en speciell diagnostik, s.k.preimplantatorisk. Man undersöker celler från befruktadeägg med hjälp av DNA-baserad diagnostik. Efter någracelldelningar avskiljs någon eller några celler från detbefruktade ägget. Propositionen anger att celler i detta skedeär totipotenta, dvs att de lever i ett totalt oberoende av deövriga cellerna. Propositionen anser att de kan avlägsnasutan att detta berör de kvarvarande cellernas kvalitet ellerförmåga till vidareutveckling. Med denna metod öppnasmöjligheten att enbart implantera ''friska'' befruktade ägg.Som regeringen själv anger har The American FertilitySociety klassat metoden som fortfarandevarande ''clinical experiment''.Det förtjänar att påpekas att harrekommenderat sina medlemsländer att rätten att födas medomanipulerad arvsmassa skall räknas till de mänskligarättigheterna. Det är tveksamt om den preimplantatoriskadiagnostiken ger några garantier för en omanipuleradarvsmassa. De s k totipotenta cellerna som avlägsnas för detbefruktade ägget kan visserligen teoretiskt och praktiskt varaav den beskaffenheten att de inte påverkar individensbiologiska funktion. Men helt säker kan man inte vara.Avlägsnande av sådana celler kan kanske visa sig ge effekterefter mycket lång tid.Det finns mot denna bakgrund en god grund för en mycketrestriktiv hållning till den här typen av diagnostik.