ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Ub309 · 1995-01-25 00:00:00 — Undervisning om samernas historia m.m. Samerna är ''egen'' etniska minoritet. Trots dettafår förmodligen våra svenska grundskolebarn lära sig merom indianer, deras historia och nuvarande problem, än omsamerna. En obligatorisk undervisning i omsamernas historia, utveckling och nuvarande förhållanden ärdärför ett krav som staten borde ställa på kommunerna.För att ge kraft åt detta krävs att det införs i läroplanen förgrundskolan, att undervisning om det samiska folket skallges i en viss omfattning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att införa krav på undervisning igrundskolan om samernas historia, utveckling ochnuvarande förhållanden.
mot · GI02Ub310 · 1995-01-25 00:00:00 — Möjlighet att komplettera eller höja redan satta betyg Enligt 15 kap. 6 § i skollagen får regeringen meddelaföreskrifter om skyldighet för den som vill genomgå särskiltanordnad prövning i , gymnasieskolan ellerkommunal vuxenutbildning att betala en avgift som tillfallerhuvudmannen för utbildningen. Enligt förordningen (SFS199:1124) om avgifter för prövning inom det offentligaskolväsendet får huvudmannen för utbildningen ta ut enavgift av den som vill gå igenom bl.a. särskild prövning ellerfyllnadsprövning i grundskolan.I en del kommuner tas ingen avgift ut av elevernasbehörighets- eller konkurrenskomplettering. I andrakommuner är avgifterna perprovtillfälle. Ett sådant system är både orättvist och ojämlikt.Det förstärker dessutom den sociala snedrekryteringen tillhögre studier. Skolan skall uppmuntra eleverna tillfördjupade kunskaper och till att söka tillträde till högrestudier. De signaler som skolan ger när man tar uthöga avgifter för förnyade prov är minst sagt motstridiga.Alla elever kan av olika skäl misslyckas en period underskoltiden. Finns det ambitioner hos eleverna att förbättra sinakunskaper och chanser till vidare studier bör detta alltid sessom något positivt.Alla elever skall ha samma möjligheter att komplettera ochförbättra sina betyg oavsett föräldrarnas ekonomiskaställning. vill ha en jämlik skola med likamöjligheter för alla. menar därför attnödvändiga ändringar måste göras i skollagen ochförordningen för att förhindra att kommunerna tar ut avgiftervid elevers konkurrens- eller behörighetskomplettering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om elevers möjlighet att utan avgiftkomplettera eller höja redan satta betyg.
mot · GI02Ub311 · 1995-01-25 00:00:00 — Utbildningen inför framtidens kunskaps- ochinformationssamhälle ställer allt större krav på kvalitet ochindividualisering. Det innebär att antalet obligatoriskaämnen -- framför allt på gymnasienivå -- bör reduceras tillförmån för det individuella valet.Den bas som alla gymnasieelever rimligen behöver förframtiden torde vara gedigna språkkunskaper (svenska ochminst två främmande språk), historia, matematik, kemi ochfysik. Med denna breda allmänbildning som bas bör sedanalla övriga ämnen (som biologi, samhällskunskap,gymnastik, slöjd o.s.v.) kunna göras till föremål förindividuella val. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fler valfria skolämnen.
mot · GI02Ub312 · 1995-01-25 00:00:00 — Totalförsvaret i svensk skolundervisning Vårt svenska totalförsvar och dess inriktning har en bredfolklig förankring och försvarsviljan är mycket hög. Dennyligen beslutade totalförsvarsplikten är ett uttryck försvenska folkets vilja att tillsammans värna fosterlandet.Det är av stor vikt att skolans ansvar för information ochundervisning om utrikes- och säkerhetspolitik ärinskrivet i de av statsmakterna fastlagda dokumenten.I kursplanen för samhällskunskap (Lpo 94) står somuppnåelsemål för årskurs 9 att eleverna skall förstå varförSverige engagerar sig internationellt och känna tillgrunddragen i utrikes- och säkerhetspolitik samtvara orienterade om internationella samverkans- ochkonfliktfrågor.I den tidigare läroplanen för (Lgr 80) fannsdet tydliga skrivningar om totalförsvaret och om hur vårtsamhälle fungerar i kriser och i krig.Debatten om det svenska totalförsvarets utformning harvarit omfattande under innevarande decennium beroende påstora omstruktureringar och ökad integration i . Ilagen om civilt försvar, som antogs av i december1994, får kommunerna en sammanhållande roll för attförbereda en eventuell beredskap. Därigenom förankras detcivila försvaret nära medborgarna.Begreppet säkerhetspolitik inrymmer ett landsförsvarspolitik men det är bara en del av säkerhetspolitiken.Detta bör lyftas fram och särskilt anges i läroplanernaskursplaner. Totalförsvarets två pelare, det civila försvaret ochdet militära försvaret, bör poängteras, eftersom den nyligenantagna lagen om totalförsvarsplikt utökar möjligheterna förmedborgarna till aktiva insatser inom olika delar avtotalförsvaret. Med tanke på vårt moderna samhälles ökandesårbarhet bör även den enskilde medborgarens möjligheteratt vidtaga egna enkla beredskapsåtgärder uppmärksammas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det svenska totalförsvaret igrundskolans och gymnasieskolans kursplaner.
mot · GI02Ub316 · 1995-01-25 00:00:00 — Datorer som hjälpmedel i undervisningen Med jämna mellanrum lyfts debatten om att skolan måstehänga med i den tekniska utvecklingen. Det man framföralltnämner som exempel är utbildning där datorer är det centralahjälpmedlet och verktyget.Ett område där datorn är ett mycket bra hjälpmedel är vidinlärningen av ett främmande språk och förståelsen av ettspråks uppbyggnad och begreppsvärld. Den grupp som iförsta hand borde få tillgång till detta förträffliga hjälpmedelär språksvaga invandrarbarn.Runt om i vårt land föds och uppfostras barn som inte harsvenska språket som det naturliga första språket, dvs.invandrar- och flyktingbarn. En väsentlig del av dessa barnkan ingen eller mycket litet svenska när de börjar skolan. Dehar oftast ingen erfarenhet av det svenska samhället. De harinte gått på dagis, de är uppfostrade av äldre släktingar osv.Vi har skolplikt i . Alla barn börjar skolan.Flykting- och invandrarbarn gör det ofta med ett handikappi form av svårigheter med det svenska språket. Att varasynskadad eller hörselskadad ger ett barn rättighet att fåtillgång till vissa hjälpmedel. Rent teoretiskt borde ettspråkhandikapp bedömas på samma sätt.Vi har i vårt land en väl utbyggd hjälpmedelsförsörjningpå handikappsidan. Frågan är: är det ett handikapp att intekunna språket? Jag anser att det är det. Särskilt då detbevisligen är så mycket mer än själva ordförståelsen man haratt lära. Det är undermeningar och associationer, det är ironioch det är slutsatser som man måste kunna dra utifrån dettalade eller skrivna ordet för att klara av att leva i det svenskasamhället. Dessutom är det roligt att arbeta med tekniskahjälpmedel och man kan uppnå sidoeffekter av positivkaraktär.På flera ställen runt om i landet pågår försök meddatorundervisning i syfte att lära språksvaga barn, framförallt de med ett annat modersmål, svenska. Jag anser att dettabör utvecklas från försöks- till permanent verksamhet.Regeringen avser, enligt budgetpropositionen, att försökabidra till att goda idéer och erfarenheter av undervisningen isvenska för invandrarelever sprids inom skolan. I detsammanhanget anser jag att frågan om datorstöd bör beaktassärskilt.Därför föreslår jag att ges i uppdrag att göraen översyn kring situationen för språksvaga invandrarbarn iskolan samt att man särskilt undersöker de tekniskahjälpmedlens betydelse avseende såväl kvalitativa somkvantitativa aspekter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av tekniska hjälpmedel tillstöd för språksvaga invandrarbarn och ungdomar.
mot · GI02Ub317 · 1995-01-25 00:00:00 — Tullängsskolan i har kompetens att utbilda ochexaminera långtradarchaufförer, busschaufförer och läraretill trafikskolor. Kompetensen sträcker sig dock inte tillexamination för ett jämförelsevis avsevärt mindreomfattande personbilskörkort. Detta negativa besked harlämnats av såväl som kommunikationsministern.Det synes oss närmast att likna vid ett misstag att elever,som utbildas för kompetens att framföra tunga fordon, intesom en nyttig förberedelse och som ett första steg inomramen för skolans verksamhet och kompetens kanexamineras för B-körkort. Eleverna skulle kunna skaffa signyttig praktisk erfarenhet av hur man uppträder i trafikeninnan man skall uppträda som chaufför i tungtfordon av något slag.Elever som inte har körkort för personbil erhållerautomatiskt sådan kompetens i samband med behörighetenför tyngre fordon. Därför borde det vara naturligt att skolanskulle kunna bedöma när -- under utbildningen förkompetens att framföra tunga fordon -- tillräcklig kunskapuppnåtts för att erhålla körkort för personbil. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att Tullängsskolan i gesbehörighet att utfärda körkort för personbil.
mot · GI02Ub318 · 1995-01-25 00:00:00 — Ett ekologiskt basår vid naturbruksgymnasium för behörighet till högskolan Ett ekologiskt basår vid naturbruksgymnasium i likhet meddet naturvetenskapliga/tekniska basåret som föreslås ibudgetpropositionen bör inrättas.I budgetpropositionen avsätts resurser motsvarande 1 500utbildningsplatser för inrättande av ettnaturvetenskapligt/tekniskt basår på gymnasienivå som gerbehörighet för högskolestudier inom kursens ämnesgrupp.Vidare föreslås en utvidgning av basåret med 1 500 platsersom förläggs till komvux. Skälen är delsarbetsmarknadspolitiska för att minska arbetslösheten, delsför att höja kompetensen och öka tillgången på utbildadkvalificerad arbetskraft inom ämnesgruppen.Några resurser för den ämnesgrupp inomgymnasieutbildningen som naturbruksgymnasiernarepresenterar avsätts däremot inte. Detta är olyckligt. Sammaarbetsmarknadsskäl kan även i detta fall åberopas. Dessutomföreligger ett stort behov av ökad kunskap i ekologi isamband med övergången in i det nödvändigakretsloppssamhälle som påbörjats.Ett ekologiskt basår skall leda till vidare studier ihögskolan eller ge yrkesutbildning inom miljö ochlandskapsvård, återvinningsindustrin och som utbildare ochinformatörer i kretsloppsanpassning gentemot hushåll, ikommunernas agenda 21-arbete och inom industrin.Ett ekologiskt basår skulle med fördel väl inrymmas iutbildningen inom ekologiområdet vid denaturbruksgymnasier som har en specialinriktning motekologi och kretslopp och bidraga till en skärpt kompetenspå miljöområdet.Vi föreslår en omprioritering inom budgetens ram så att200 av de i budgetpropositionen föreslagnautbildningsplatserna för det s.k. basåret avsätts för ettekologiskt basår vid naturbruksgymnasier med inriktningmot ekologi och kretslopp. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ett ekologiskt basårvid naturbruksgymnasier med inriktning mot ekologi ochkretslopp.
mot · GI02Ub319 · 1995-01-25 00:00:00 — , i skolan, är enrikstäckande myndighet. skall se till att elever medhandikapp får bästa möjliga utbildning utifrån sinaförutsättningar och behov. En uppgift är att svara förproduktion av specialpedagogiska läromedel till elever medsynskador, rörelsehinder, hörselskador, flerhandikapp ochutvecklingsstörning. ger sakkunnigt stöd i utbildning avbarn, elever och vuxna, vilket leder till utveckling,gemenskap och delaktighet i skolan och samhällslivet förmänniskor med handikapp.Skolans behov inom det specialpedagogiska områdetFörutsättningarna för att kunna erbjuda en god service ärberoende av en god kunskap om kommunernas behov avinsatser. Dessa avgörs av utvecklingen inom kommunernasskolväsende och förändras . Den dagliga kontaktenmed skolverksamheten är därför avgörande för bedömningarom de behov som finns och kan förväntas uppstå. Deönskvärda insatserna är inte till alla delar desamma somför . står genom sina konsulenter i dagligkontakt med kommunerna, med representanter förhandikapporganisationerna i den s.k. SIH-gruppen för ständiga diskussioner och genom serier av länsvisakonferenser får del av berörda politikers ochtjänstemäns uppfattning av önskvärda insatser.Om man inte har full kännedom om detta är det svårt attrikta insatserna mot de områden, som är de mest angelägnaur de skolansvariga kommunernas behov. Det är uppenbartatt insatserna måste grundas på god kännedom om elevernasoch skolornas behov.Behovet av fortbildningsinsatser till skolans personal harökat både till följd av de strukturella förändringarna iskolorganisationen och till följd av den minskade tillgångentill specialpedagogiskt utbildad personal. Det har däremotblivit allt svårare att få personal att genomgåfortbildningskurser som inte kan förlägggas nära hemorten.De ökade kostnaderna för vikarier, resor och traktamententycks avskräcka de relativt små resultatenheter, som mångaskolor utgör från att sända personal på särskildafortbildningskurser. För att möta det stora behov avfortbildning som ändå finns måste strategier utformas sombeaktar avnämarnas krav på låga kostnader ochtillgänglighet.Genom mycket riktade insatser och med utnyttjande avden egna personalens kompetens samt det faktum att harkonsulentkontor i samtliga län har det visat sig möjligt attsvara upp mot skolans förväntningar om att få utbildningnära hemorten. har därför fört diskussioner medskolverket om att få vissa medel överförda för att anordnapersonalutveckling för skolans personal inom detspecialpedagogiska område som verkar.Av formella skäl anser sig dock inte kunna föramedel för detta ändamål till . Man anser att en statligmyndighet inte kan ge medel till en annan statlig myndighet.Av detta skäl bör -- direkt över sin budget -- tillförasmedel från anslaget A6 för dessa riktade insatser.Medelbehovet kan beräknas till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt till iskolan anslår medel från anslaget A 6 för specialpedagogiskainsatser.
mot · GI02Ub320 · 1995-01-25 00:00:00 — Invandringen till har historiskt bidragit mycket tillsvenskt välstånd och svensk kultur. Så är det fortfarande,även om det snarare är problemet med invandring ochflyktingmottagning som har fokuserats på senare år.Ett av de främsta problemen är både ochlångsiktigt verkande, nämligen det faktum att många vuxnainvandrare inte lär sig svenska språket tillräckligt väl ellertillräckligt snabbt. I har vi alltmer börjatuppmärksamma att stora kunskapsbrister i svenska språketleder till andra och större följdproblem när det gäller attorientera i samhället, att få bra arbeten, att tillgodogöra signormer och få varaktiga sociala kontakter med svenskar.Dessutom leder det ofta till problem för andra generationensinvandrare, som fått ett alltför dåligt språkstöd hemifrån.Den fantastiska möjligheten till tvåspråkighet och allt gottdet för med sig i förmåga att orientera i två världar, förbytsallt för ofta i en tragisk oförmåga att kommunicera riktigt brapå något språk.Hittills har vi valt att på ett traditionellt vis i lärainvandrare svenska via SFI, men avbrotten är för många ochstudieresultaten otillräckliga. Utländska erfarenheter blandannat från -- där ''ulpan-systemet'' med cirka sexmånaders daglig intensivundervisning i hebreiskatillsammans med en rätt krävande introduktion till landet,kulturen och sedvänjorna -- har visat att det går att etableraformer som gör en mycket intensiv och kvalitativspråkundervisning närmast självklar för alla som avser attstanna i landet. Vi anser att det är nödvändigt att nu i Sverigeta del av internationella erfarenheter och pröva alternativ tillSFI-undervisningen. Det gäller i synnerhet sominternationaliseringen och inte minst EU-medlemskapetökar behovet av intensiv undervisning i främmande språk.I konkretiserade former är vi övertygade om att den typ avspråkinstitut vi talar om kan drivas fristående från detoffentliga utbildningsväsendet. De mer eller mindre akutaspråkproblem som finns framför allt i större städer gördet emellertid naturligt med ett statligt initiativ initialt. Detgäller i synnerhet som en hel del av arbetet torde vara enfråga för språkvetare vid universiteten.Specialiserade och högkvalitativa språkinstitutioner på deorter där antalet invandrare är stort kommer att behövas föratt förändra dagens otillräckliga utbildning. Är incitamentenoch signalerna tillräckligt starka kommer även människorsom annars skulle tro att det inte behövs att välja att snabbtlära sig bra svenska. Det har både nya och gamla svenskarstor glädje av. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av bättre, snabbare ochintensivare svenskundervisning för invandrare än ,2. att hos regeringen begär att försök medintensiv språkundervisning för invandrare inleds snarastmöjligt.
mot · GI02Ub323 · 1995-01-25 00:00:00 — Verksamheten vid landets skolbibliotek Skolbiblioteken har alltsedan folkskolans tidiga dagarspelat en betydelsefull roll i den svenska skolan.Skolbiblioteken är en viktig del av den svenskafolkbildningen. Ett väl fungerande skolbibliotek är enförutsättning för alla barns tillgång till litteratur.För att uppnå kursplanens mål för svenskundervisningenbehöver skolan bl.a. tillgång till ett stort och varierat utbudav fack- och skönlitteratur, tidningar, tidskrifter och andramedier.Skolbiblioteken behöver nödvändiga resurser för attuppfylla de förväntningar som ställs. För att eleverna skalllyckas med sina uppgifter måste såväl folk- somskolbiblioteken tilldelas fortsatta resurser för att kunnaerbjuda eftersökt, aktuellt material. I skolbiblioteken kan denya elektroniska medierna introduceras och användas. Härkan alla eleverna få tillgång till den snabbt växandeinformationstekniken.Utbildad personal är en förutsättning för ett väl fungerandeskolbibliotek. Då författarförbundslänsbiblioteksgrupper gjorde en förfrågan, där drygt hälftenav landets kommuner avgav svar, kunde man konstatera av de kommuner som svarat på enkäten uppgavatt deras lärarbibliotekarier inte fått någon utbildning förbiblioteksarbetet. Ett större samarbete måste utvecklasmellan bibliotekspersonal och lärare. Blivande lärare skallockså uppmärksammas på skolbiblioteken och derasbetydelse för undervisningen.Kvaliteten på landets skolbibliotek är mycket skiftande.Förändringsarbetet i kommunerna, där det centrala stödet tillskolbiblioteken försvunnit, har inneburit att skolbibliotekenpå många håll inte prioriterats. En tredjedel av de tidigareskolbiblioteken tycks inte längre fungera. Bokinköpen ochöppettiderna minskar. Ojämlikheten mellan skolbibliotekenväxer. Det kan också konstateras att skolbibliotekens roll iundervisningen varierar mellan olika skolformer och stadier.En tydlig målsättning för skolbiblioteken och en samladkunskap om deras aktuella situation saknas idag.En kartläggning bör göras av och Kulturrådetav landets skolbibliotek så att åtgärder kan vidtas för attgarantera barn och ungdomar tillgång till litteratur,informationssökning och bibliotekskunskap. Braskolbibliotek har en viktig roll i vårt demokratiska samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kartläggning av landetsskolbiblioteksverksamhet.
mot · GI02Ub324 · 1995-01-25 00:00:00 — Kommunerna har helt ansvaret för gymnasieskolanmed undantag av omvårdnads- och naturbruksprogrammen.Dessa program är landstingen huvudman för. I övrigt är detinte tillåtet för landstingen att bedriva gymnasieutbildningför andra program. Gymnasieutbildning får inte heller enligtlagen om entreprenadförhållanden inom skolområdet läggasut på entreprenad till landsting. Det rimliga borde annarsvara att landstingen skall ha samma rätt som enskild fysiskeller juridisk person att sluta avtal med kommun om attbedriva gymnasieutbildning. Kommunernas ansvar förgymnasieskolan måste vara flexibelt för att finna praktiskalösningar när det uppstår problem av olika slag.På vissa håll har landstingen genom överenskommelsemed kommunerna kunnat svara för Barn- ochfritidsprogrammet. har dock pekat på att en sådanlösning inte är möjlig, då man valt att endast frånkommunens sida förordna rektor. Också lärarna skallförordnas kommunalt. Ett behov kan också vara ett störreregionalt upptagningsområde för smala och dyrautbildningar, där ett mindre antal kommuner har möjlighetatt anordna programmen. Den regionala utvecklingen är iflera fall beroende av utbildningsverksamheten, fiskeri,textilområden m.fl.Landstingen borde också kunna få dispens att lägga utundervisning i andra ämnen än estetiska, ekonomiska ochtekniska ämnen samt yrkesämnen. Landstingen har genomsitt huvudmannaskap för omvårdnads- ochnaturbruksprogrammen redan godkännande attbedriva undervisning i kärnämnen inom ramen för dessabåda program.I samband med behandling av propositionenValfrihet i skolan lämnades en motion om att landstingenskulle kunna vara huvudman för ytterligare program. Denavslogs med motiveringen att frågan om kommunaluppdragsverksamhet höll på att beredas efterLokaldemokratikommitténs delbetänkande. Någon sådanproposition har ännu inte presenterats.Tillskapandet av en mer kursutformad gymnasieskola medstörre valfrihet för eleverna innebär att många av de smålandstingskommunala enheterna får svårt att till rimligakostnader erbjuda ett allsidigt utbud till eleverna. Det behövsdärför en betydande samverkan med de kommunalagymnasieskolorna.Också utbildning inom yrkessärskola borde kunna läggasut på entreprenad från kommunerna till landstingen. ärdet t.ex. inte tillåtet att anordna ett individuellt program fören elev inom Naturbruksprogrammets ram. Detta begränsarelevernas möjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att landstingen får anordna andraprogram än naturbruk och omvårdnad, om kommuner ochlandsting är överens om detta,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av gällandelagstiftning med inriktningen att rätten utvidgas för landstingoch kommuner att själva komma överens omuppgiftsfördelningen beträffande gymnasieskolan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att landstingen får anordnayrkessärskola.