mot · GI02So251 · 1995-01-25 00:00:00 — BakgrundGlesbygden har förlorat befolkning. Skälenär kända: bland annat rationalisering och nedläggning inomjordbruksektorn, en mycket omfattande rationalisering inomskogsbruket, en passiv planering och inflyttningtill tätorter. Många människor väljer dock av olika skäl attbo kvar på landsbygden. De har band till den aktuella orten,de sätter speciellt värde på de tillgångar som landsbygdenhar, men som inte lika påtagligt finns i tättbebyggdaområden, etc. Oavsett motivet för att bo på landsbygden ärdet rimligt att människor senare, efter sitt yrkesverksammaliv, kan fortsätta att bo kvar i bygden.Dagens samhälle har tyvärr medverkat till att äldremänniskor ofta tvingas att flytta in till större samhällensåsom kommuncentra eller andra orter som bedöms ha bätteförutsättningar vad gäller närhet till en allsidig service.Emellertid kan inte bara kommundelscentra utan ocksålokala serviceorter och andra små samhällen ute pålandsbygden fungera som platser för ett äldreboende.Servicen är naturligtvis inte allsidig, men där är det nära tillbasservice såsom post, bank och livsmedelsbutik, förutomatt annan service kan erhållas inom vanligtvis korta tider.Ett äldreboende för vår landsbygdDet är naturligt att människor som tillbringat avsitt liv på landsbygden också vill fortsätta med det när manpensionerar sig. De allra flesta kan fortsättasom under tidigare förhållanden, i en lägenhet eller i sitt hus.Så småningom tryter dock krafterna och det behövs förmånga någon form av serviceboende. För att konkretiserahur detta kan utformas vill jag redovisa hur Rådomsgårdeni kommun i arbetar.Rådomsgården är ett aktiebolag med cirka 140 aktieägare.Med sin breda ägarkrets där ägarna inte har någraavkastningskrav på satsat kapital kan den närmast liknas vidett kooperativ. Som namnet säger ligger den i Rådom medflera mindre byar runt om. Bolaget bildades på lokaltinitiativ. Syftet var dels att utforma ett äldreboende förmänniskor i det närmaste området, dels att skaffa jobb iområdet. Efter överenskommelse med kommunkunde man förberedelser starta verksamhetensommaren 1994. Den har plats för ett 20-tal äldre. Cirka 15personer har hel- eller deltidsarbete på Rådomsgården. Denstår under tillsyn av kommuns sociala nämnd.Kommunen bidrar ekonomiskt till verksamheten, mensammantaget är det lönsamt för kommunen med denna lokaltförankrade verksamhet.Jag har snuddat vid några av fördelarna med denna formav boende, men vill här redovisa de positiva effekter somföljer av inriktningen.Det har visat sig att en gammal människa som tvingasflytta från sin invanda miljö inte mår särskilt bra. Att träffamänniskor som man känner, att kunna göra sina inköp i ennärbelägen och invand affär och så vidare, bidrar till attlivsandarna vidmakthålls så långt som möjligt. Tvingas mani stället flytta, är det troligt att man också kommer långt bortfrån det som utgör meningsfulla inslag i tillvaron. Faran förisolering ökar markant, rädslan för det främmande kanförhindra att man över huvud taget ''vågar sig ut'', och ettsnabbt åldrande kan bli följden. Det är således mycket viktigtför en gammal människa att ha möjlighet att bo i ett områdesom man är van vid.En andra fördel är som nämnts att lokal vård också gerlokala arbetstillfällen. Det skapar möjligheter särskilt förkvinnorna på landsbygden, som med ibland otillräckligakollektiva kommunikationsmedel och utan tillgång till bilförhindras att ta ett jobb i en större tätort. Därmed ökar ocksåförutsättningarna för en levande landsbygd. Ett vitt förgrenatboende kan därmed bidra till ett konkret innehåll i vårregionalpolitik.Det är ofta positivt för anhöriga att de äldre bor kvar inärheten av dem. Man får tillfälle att träffas oftare, man kanlättare hjälpa till med de behov som uppstår, man vet att denäldre har en van och trygg tillvaro, vilket i sin tur skapartrygghet för de anhöriga. Barnbarn får kontakt med gamlamänniskor.För kommunen uppstår också vissa fördelar. Genom ettboende i relativt liten skala, ofta kanske bara 10--15 platser,kan befintliga lokaler användas efter i de flesta fall en vissanpassning, något som torde innebära lägreinvesteringskostnader. Med mindre anläggningar ökar ocksånärheten mellan vårdande och vårdade. Kännedomen omden enskildes liv och hälsa ökar. Ett boende organiseratunder andra former, än den direkt kommunala, ökarmångfalden, ökar förutsättningarna för nya uppslag ochinitiativ i verksamheten, samt kan främja effektivitetengenom alternativen i sig. Kommunerna erhåller något attjämföra sin egen verksamhet med. För den skull förlorar intekommunen ''greppet'' över verksamheten, dels på grund avsin tillsynsroll, dels på grund av att verksamheten alltid tordefordra kommunalt bidrag för att kunna bedrivas.Det är svårt för kvinnorna i glesbygd att få anställning,varför den form av verksamhet som jag har beskrivit skullemöjliggöra för fler kvinnor att bo kvar i glesbygden ochsamtidigt göra så att fler gamla kan bo kvar. Regeringen bördärför ge i uppdrag att tillsammans medkommunerna utvärdera och utveckla den här typen av socialverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om äldreboende på landsbygden,2. att hos regeringen begär att fåri uppdrag att utvärdera och utveckla äldreboende pålandsbygden.