mot · GI02Bo222 · 1995-01-25 00:00:00 — Kretsloppstänkandet vinner så sakta mark i ochvissa förändringar är på gång när det gäller återvinning ochåteranvändning av byggmaterial. Men verksamheten är avmycket begränsad omfattning, i synnerhet om man jämförmed länder som , och somkommit betydligt längre.I , och har man länge haftbegränsat deponeringsutrymme för avfall, vilket har medförtatt man eftersträvat en hög grad av återvinning. Dessa treländer är därför föregångsländer när det gäller återvinning avbygg-, rivnings- och anläggningsavfall. Nedanstående tabellvisar byggavfallsmängder samt återvinning i ett antaleuropeiska länder:Byggavfall och återvinningskvoter (1989)Byggavfall totaltÅtervunnet milj ton/årmilj ton/år (%)Tyskland220,968,2(31)Holland12,68,6(67)Schweiz1)3,11(32)Danmark151,5(10)Luxemburg2)2,7Frankrike3)1005( 5)Spanien2)22Italien2)34,4Sverige4)1,20,051) Enbart Zürich2) Fullständiga uppgifter ej tillgängliga3) Inklusive massor från tunnelbyggen etc.4) Siffrorna för avser det avfall som mottogs avkommunerna 1990. Den totala mängden är betydligt större.I , och har man utarbetatnationella planer med återvinningsmål för framtiden. IHolland är målet att återvinna av bygg- och rivningsavfall , i och i till år 2000.När det gäller kretsloppstänkande och återvinning, inteminst beträffande byggmaterial, så är ettföregångsland och tysk teknik, organisation och lagstiftningsmittar av sig på övriga europeiska länder. liggerenligt byggattaché i fem till föreSverige, vilket till mycket stor del beror på tvingandeomständigheter. Landet har det överlägset störstabyggavfallsberget i , men har man också denöverlägset största återvinningen. har lagt framförslag på ändringar i avfallslagen för att främjaåtervinningen. Det finns också förslag på förordningar somskall definiera miljöfarligt respektive återvinningsbartbyggavfall. Man planerar att införa källsorteringsplikt försådant avfall.Danmark har i miljöskyddslagen infört kommunalabefogenheter att utfärda mer eller mindre stränga regler förden lokala avfallshanteringen. har 135 av 275 danskakommuner utnyttjat denna möjlighet. har de isärklass strängaste kraven. Holländska myndigheter harliknande befogenheter.Begreppet återvinning tolkas olika i olika länder. ITyskland avses ibland bara sortering av avfallet när man talarom återvinning. I , framför allt i , kanåtervinning även vara direkt återanvändning utanupparbetning.Det bygg- och rivningsavfall som inte upparbetas ochåteranvänds deponeras. I de studerade länderna har följandegemensamma faktorer påverkat och drivit på viljan attåtervinna bygg- och rivningsavfall:begränsadedeponeringsytorhöga avfallsavgifterbrist på naturligtråmaterialI de studerade länderna förekommer källsortering vidbyggarbetsplatser i ungefär samma utsträckning som iSverige. På vissa arbetsplatser sorteras t.ex. virke och skrotut från det övriga avfallet. Detta sker endast om ekonomisktincitament föreligger.I både och anser man att källsorteringskall eftersträvas eftersom det underlättar återvinningen.Vidare anser man i att källsortering är ett krav omså höga återvinningsmål som skall uppnås.Selektiv rivning förekommer i stor utsträckning i Hollandsamt i . Selektiv rivning innebär att arbetet utförsefter fastställt schema. Återanvändbart material tas tillvaraoch resterande material sorteras så attbortforslingskostnaden blir så låg som möjligt. Stommen rivssist och massorna transporteras till återvinningsanläggningför mineraliskt avfall.Avsättningen för återvunnet byggmaterial är förnärvarande dålig. Skepsisen är stor inom byggbranschen.Det finns många problem som måste lösas t.ex.kvalitetsnormer för återvunnet byggmaterialproduktansvarför andrahands byggvarorI första hand söker man påverka större byggherrar attåteranvända återvunnet material. I utförsdemonstrationsprojekt där man använder återvunnetbyggmaterial vid nybyggnad.I har byggbranschen börjat organisera sig för attsjälva kunna ta hand om sitt avfall och återanvända det.Byggentreprenörerna försöker på så sätt att hålla nerekostnaderna och vara förberedda på de krav somkommer att ställas framöver.Det byggmaterial som räknas som avfall utgör en storandel av den samlade avfallsvolymen i . slängsså gott som allt byggmaterial. Då tillgången på lämplig markför soptippar är mycket begränsad utgör dessa storakvantiteter ett stort problem. Avfallet läcker dessutom farligaämnen som via grundvattnet sprider sig i naturen.Det material som slängs är ofta av hög kvalitet ochförtjänar en bättre behandling än dagens. förstör vimaterial och varor trots att de inte är uttjänta. Samtidigttillverkar vi nya produkter för att fylla behovet efter det somförspillts. Detta är ett resursslöseri som vi egentligen inte harråd med.Även om vi sålunda i har mera begränsadekunskaper om möjligheterna att ta tillvara och nyttiggörarivningsmaterial finns några intressanta rön väl värda attuppmärksamma och vidareutveckla.I dag kommer av allt avfall i från rivningaroch byggen. talar vi alltmer om ''kretslopp'' och''ekologisk helhetssyn'', ''återvinning'', etc. De flesta tycksvara överens om att ''slit- och släng-epoken'' är förbi och attett nytt mera resursbevarande tänkande måste gälla.Vid rivningar och renoveringar av hus kastas enormamängder material som skulle kunna komma till användningpå nytt, allt i från tegel och bjälkar i bärande stommar tillkaraktärsfulla detaljer som fönster, dörrar, paneler, smiddatrapp- och balkongräcken, tegelpannor och takskiffer m.m.Äldre byggmaterial är ofta av mycket hög kvalitet, eftersomdet är hantverksmässigt framställt, till skillnad från dådet mesta av byggmaterialet massproduceras industriellt.Både ekologiska, ekonomiska och kulturhistoriska vinsterfinns att göra i en verksamhet som ägnas återanvändande avbyggnadsmaterial.I dag finns också en växande efterfrågan på äldrebyggnadsdetaljer från fastighetsägare som vill kompletterasina äldre hus och kanske återställa vad som har avlägsnatsi tidigare hårdhänta renoveringar. När någon tidstypiskbyggnadsdetalj inte går att uppbringa vill man kansketillverka en kopia, och då behövs en ritning eller mall.Det borde mot denna bakgrund vara möjligt att på olikaplatser i landet tillhandahålla lager för begagnadebyggmaterial och begagnade byggnadsdetaljer, där manockså skulle kunna finna ritningar, mallar och modeller avolika byggnadsdetaljer.I samarbete med , ochSkellefteå kommun genomför en arbetsgrupp -- ''Natur iRetur'' -- ett projekt i syfte att förbättra den nödvändigahushållningen av våra gemensamma resurser. Projektetomfattar bl.a. följande åtgärder:Återvinning av materialfrån reparations- och rivningsobjektFörsäljning avåtervunnet material, egenproducerad färg etc.Vidareförädling av återvunnet byggmaterial, typ dörrar,fönster, virke, tegel osv.Tillverkning av miljövänlig färgenligt gamla principerDokumentation av arbetsmetoder vidrivning och tillverkningKostnadsuppföljning av metoderoch arbetsrutinerEn undersökning på visar attdet kan löna sig att ''återanvända gamla hus'', dvs. bygganytt av gammalt material även i större skala. Både miljön ochekonomin skulle vinna på sådan återanvändning avbyggmaterial enligt denna studie.Som framgår av ovanstående redovisning saknas i ,i motsats till vad som är fallet i bl.a. , ett samlatgrepp över hanteringen av byggavfall. Att mycket skullekunna vinnas i form av en bättre resurshushållning ur bådeekonomisk och miljömässig synpunkt genom en högre gradav återanvändning på detta område torde stå utom alla tvivel.Vi föreslår att i likhet med , ochTyskland utarbetar en nationell plan med klart uttaladeåtervinningsmål för framtiden vad gäller bygg- ochrivningsavfall. Vi föreslår också att regeringen får i uppdragatt utarbeta ett program som stimulerar återanvändning vidbyggnation och restauration av gamla boendemiljöer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om återanvändning av bygg- ochrivningsavfall.