mot · GI02A442 · 1995-01-25 00:00:00 — Regionalpolitiken bör styras av två övergripande mål:rättvisa och valfrihet. Regionalpolitiken skall stödja enutveckling som innebär att människor, oavsett bostadsort,skall ha samma möjligheter att arbeta, utvecklas och få delav samhällets resurser och service. I en mening har därförden svenska regionalpolitiken lyckats ganska väl. Det gällerframförallt tillgången till offentlig service som skola ochsjukvård och en någorlunda jämn inkomstfördelning mellanolika delar av landet. I andra avseenden har den lyckatssämre. När det gäller tillgång till arbete, högre utbildning ochgoda kommunikationer återstår mycket för att skapa rättvisaoch valfrihet över landet som helhet.Ett märkligt förhållande i sammanhanget är att det ofta ärde mest produktiva och exportinriktade delarna av landetsom är i behov av en aktiv och stark regionalpolitik. En viktigorsak är att de enorma vinster som skapas i exempelvisNorrlands inland sällan återinvesteras inom regionen utanistället förs ut till statskassan och huvudkontor i andra delarav landet. Trots att stora delar av vår välfärd fortfarandeskapas i glesbygden betraktas den ofta som improduktiv, enkostsam börda för de tätbefolkade delarna av landet.Miljöpartiet de gröna ser landsbygd och glesbygd som likabetydelsefulla som . Om en övergång till ettkretsloppssamhälle skall vara möjlig behöver vi utvecklingistället för avveckling av glesbygden. Dess möjligheter ochtillgångar är utomordentligt stora.Vi sätter stort hopp till de människor som insett att frihetoch välbefinnande är långt viktigare än kortsiktigtekonomiskt tänkande. Istället för att flytta dit där lönearbeteoch pengar finns frågar sig många hur de kan förändratillvaron och bo kvar och arbeta i sin hembygd. I takt medatt denna skara växer, växer också möjligheterna attavfolkningstrakter kan få liv på nytt.Ökande regionala skillnaderNär nu konjunkturen vänder och arbetslösheten minskarser vi tydligt att skillnaderna mellan olika landsdelar återigenförstärks. I exempelvis ligger arbetslösheten kvarpå en relativt sett betydligt högre nivå än i södra senaste årens statliga nedskärningar har också bidragit tillökade regionala skillnader. Det s.k. stödområdet drabbashårdare av statliga nedskärningar eftersom man i störreutsträckning är beroende av offentlig verksamhet och statligaföretag. Medlemskapet i Europeiska unionen och den s.k.inre marknaden är också det en faktor som bidrar till attförstärka regionala skillnader. Detta är något somuppmärksammats bättre inom EU:s centrala institutioner äni . Inom EU har man också sett att den regionalpolitikman bedrivit centralt långtifrån varit tillräcklig för attmotverka dessa ökade regionala skillnader.Sammantaget ger detta anledning till en kraftigförstärkning av den svenska regionalpolitiken. Alternativetär ett accepterande av en situation med extremt högarbetslöshet, utflyttning, avfolkning och nedläggning avcentrala offentliga verksamheter i vissa delar av landet. Detskulle naturligtvis också slå hårt mot för landet oersättligabasnäringar.Utveckla näringslivet i glesbygdenMiljöpartiet de gröna ser därför med stor oro påregeringens förda politik och det budgetförslag som lagts.Nedskärningarna med . inom dennationella regionalpolitiken är inte acceptabla i ett läge somkräver det motsatta. Vi motsätter oss neddragningar av stödettill det norrländska jordbruket eftersom det leder till kraftigtökad arbetslöshet och igenväxande . Flyttstödet ärockså det ett inslag i den förda politiken som bör motarbetas.Målet kan inte vara stora folkomflyttningar utan att genomen positiv regional- och näringslivspolitik skapa ökademöjligheter till arbete, växande företag och balans mellanolika delar av landet. I budgetförslag (svar påproposition 1994/95:100) begär vi ökade anslag inom dens.k. lilla regionalpolitiken om . i förhållande tillregeringens förslag. Vi återkommer i samband medkompletteringspropositionen med förslag om hur dessamedel skall fördelas men vill ändå här ge en inriktning.Insatserna bör inriktas på att bygga upp kompetens ochstärka lokal och regional näringslivsutveckling. Särskilt villvi stödja en ökad satsning inom småföretag, träförädling ochtjänster inom ADB och IT. Den relativt blygsamma satsningför att underlätta för kvinnors nyföretagande som inleddesunder den borgerliga regeringen bör fortsätta och förstärkas.Mycket talar för att just kvinnor kan leda utvecklingen moten starkare och stabilare näringslivsutveckling inomglesbygden de närmaste decennierna. Sannolikt är också enökad satsning för att stödja kvinnors företagande i lands- ochglesbygden en förutsättning för att återskapa en livskraftigutveckling i dessa regioner.En ökad satsning på lokal förädling av råvaror ochtillgångar inom landsbygd och glesbygd bör vara ett viktigtinslag i regionalpolitiken. En ökad förädlingsgrad inomträvaru- och livsmedelssektorerna bör kunna ske relativtsnabbt med rätt insatser. Målet är att stärka lands- ochglesbygd och uppnå en ökad självtillit och minskat beroendeav statsmakt och regionala centra.För tillbaka vinsterna till stödområdetDen långsiktiga målsättningen för regionalpolitiken börvara att den skall göra sig själv onödig och avskaffas. Att ökasjälvtilliten i de regioner som erhåller regionalpolitiskastöd bör därför vara ett viktigt inslag i den förda politiken. Ettsätt att uppnå detta är att vinsterna från det som produceras istörre utsträckning återbördas till de områden de kommerifrån. anser att en början på ett sådantnytänkande inom regionalpolitiken kan ske genom att deregioner som har vattenkraftsproduktion förutomregleringsmedel får /kWh för att bl.a. utvecklanäringslivet och infrastrukturen. Detta bör på siktgenomföras genom en utökning av den kommunalabeskattningsrätten eller genom en decentralisering avägandet av vattenkraftsresurserna och i samband med enomorganisering av landstingen och länsstyrelserna tillregionala länsparlament.I vår budgetmotion /96 föreslår vi en höjning avskatten på vattenkraft och vi finansierar därigenom denhöjning vi kräver för insatserna på det regionalpolitiskaområdet. Vi föreslår också i en annan motion att det statligaVattenfall skall omorganiseras så att krafttillgångarna ochdistributionsnäten decentraliseras och försäljs till landstingoch kommuner.Investera i modern infrastrukturMiljöpartiet de gröna vill genomföra en kraftfull satsningpå bättre järnvägs-, post- och telekommunikationer och enfortsatt upprustning av grusvägar.Miljöpartiet de gröna vill satsa mångmiljardbelopp påinvesteringar inom järnvägssektorn. Ett problem hängerdock ihop med att lönsamhets- och soliditetskraven har höjtskraftigt när det gäller SJ. Det har lett till att företagetgenomfört kraftiga rationaliseringar som ofta varit positivamen i många fall inneburit nedläggningar av viktigaverksamheter. Alltför höga avkastningskrav tenderar att slåut järnvägsförbindelser, såväl person- och godstransportersom godshantering i glesare befolkade delar av landet.Miljöpartiet de gröna vill satsa på järnvägstrafik. Vi vill avsamhällsekonomiska och miljömässiga skäl öka järnvägensandel av transporterna i hela landet. För att det skall kunnabli möjligt måste avkastnings- och soliditetskraven på SJminskas. Ett företag i expansion med växandemarknadsandelar kan inte ha samma lönsamhetskrav som ettföretag som krymper sig in . Vårt förslag är attavkastningskravet minskar till och soliditetskravetminskas till frånoch med 1996.Ostkustbanan skall byggas ända upp till Haparanda.Projektering och arbete bör påbörjas längs helabansträckningen. Ostkustbanan är ett oerhört viktigt inslagför att förbättra kommunikationerna och konkurrenskraftenför som helhet.En omaxlingsterminal bör byggas i . Det skulleväsentligt underlätta för järnvägstrafiken på Nordkalottenoch innebära en förbättring av kommunikationerna mellanSverige, och . Godsflödet på sträckanskulle kunna öka kraftigt, och för näringslivet i norra detta klara fördelar. Kostnaden för enomaxlingsterminal är ca 50 miljoner kr.SJ har visat planer på att lägga nedgodshanteringen i och föra över den till Haparanda.Det skulle bli ett hårt slag mot industrin längs älvdal.Transportmöjligheterna för bl.a. sågverken i inlandetförsämras kraftigt och risken ökar för att flera idaglönsamma verksamheter läggs ned. Regeringen bördärför ta upp diskussioner med SJ för att förhindra ennedläggning av godshanteringen i Morjärv.En ny bandel för järnväg bör byggas på sträckanKarlsborg--. Detta skulle ge en sammanhängandejärnväg med hög kapacitet från finska gränsen till ochmed vidare anknytning till stambanan. Vidare börpersontrafiken återupptas på sträckan --. Banan har efter dessa satsningar rustats kraftigtvilket ger helt nya möjligheter för en effektiv persontrafik.Nedläggningen av bangården i var ett misstag ochden bör därför återupptas. Ett stort antalnäringsidkare i inlandet har åsamkats betydandekostnadsökningar och en omfattande ökning avvägtransporterna har följt i spåren av nedläggningen.Regeringen bör därför uppta överläggningar med SJ omdetta.Inlandsbanan är också den en underskattad resurs. Med enrejäl upprustning skulle banan ha goda möjligheter attutvecklas till att bli en central förbindelse mellan norra ochsödra likaväl som för de svenska inlandskommunerna.Den norska transportvägen genom kommersannolikt att få en alltmer ökande betydelse de närmastedecennierna. de gröna anser att inlandsbananskall rustas upp och att diskussioner bör föras med norskastaten och den norska motsvarigheten till SJ och Banverketom hur detta skall ske och hur finansiering skall gå till.Grusvägarna i landet är ofta i undermålig kondition trotsen viss upprustning . de grönaanser att alltför mycket resurser inriktas på stora motorvägaroch alltför lite på det finmaskiga vägnätet på landsbygden.Det här är en felsatsning som minskar möjligheterna att bokvar i glesbygd och bosätta sig där och som i sin tur ledertill stora samhällskostnader i form av urbanisering och högrekostnader för att hålla service till dem som ändå vill leva kvarpå landsbygden.IT för glesbygdenTelenätet blir en alltmer betydelsefullkommunikationsväg. Många tjänster levereras via telenätetoch i och med datorisering och IT-teknologi blir bra kvalitetoch billiga tjänster på telenätet en allt viktigarekonkurrensfaktor. Här har stora delar av enbetydande nackdel jämfört med exempelvis Stockholm.Satsningarna på att bygga om och modernisera telenätetmåste påskyndas för glesbygden så att hela landet får tillgångtill den nya informationsteknologin. anser ocksåatt det är hög tid att införa en enhetstaxa på telenätet överhela landet. Det ökar möjligheterna för glesbygden och norraSverige att konkurrera om den nya teknologin och de jobbsom följer. Om hela skall leva måste vi skapaförutsättningar för detta även inom IT-världen och de nyatjänstenäringarna.Även posten behöver förbättras i glesbygden. Tendensernamot nedläggning av alltfler postkontor och kraftigtförsämrad service är inte acceptabla. bör uttalatydligare krav på postverket om att en god service skallfinnas för hela landet, oavsett bostadsort. En utredning börtillsättas för att undersöka om den ökade konkurrensen inomområdet lett till försämrade möjligheter för postverket attfullgöra allmänhetens krav på god service i hela landet. Omså är fallet kan det vara rimligt att genom avgifter frånkonkurrerande företag tillse att dessa kostnader fördelas överbranschen i dess helhet.Skatteavdrag för dyrare transporterI glesbygden är bilen ofta en nödvändighet. Det finns ingakollektiva alternativ och det är inte sällan långt till närmastematvaruaffär eller postkontor liksom det kan vara långt tilldet dagliga arbetet. vill därför kompenseraglesbygdsbor för höga skatter på drivmedel genom ettsärskilt skatteavdrag. Alla som bor iglesbygd skall erhålla ett särskilt skatteavdrag om 2 000 krper år. Övriga glesbygdsbor erhåller en skatterabatt om 1 000kr . Den som inte betalar någon skatt erhållermotsvarande summa i kontantersättning. Glesbygddefinieras enligt industridepartementets definition sombygger på avstånd till större tätorter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att i avvaktan på förslag avseende regionalutveckling i kompletteringspropositionen godkännerinriktningen av de ökade satsningar som motionen förordar,2. att i avvaktan på förslag avseende regionalutveckling i kompletteringspropositionen till regionalutveckling för /96 beslutar om ett anslag på3 utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes 6 ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en sänkning av avkastnings- ochsoliditetskravet på SJ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att påbörja projekteringoch arbete med Ostkustbanan för sträckning längsNorrlandskusten till ,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggande av omaxlingsstation förjärnvägstrafik i ,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att undvika nedläggning avgodshanteringen för järnvägstrafik i ,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggande av järnvägssträckanKarlsborg--,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bangården i ,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning och framtidautveckling av ,110. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade insatser för upprustning avgrusvägar,111. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om enhetstaxa på telenätet,112. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att påskynda moderniseringen avtelenätet i glesbygden,113. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tydligare krav skall ställas påPostverket för att ge god service i hela landet,114. att hos regeringen begär en utredning för attundersöka om den ökade konkurrensen för Postverketinneburit minskade möjligheter att fullgöra allmänhetensoch krav på god service i hela landet,115. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ett särskiltskatteavdrag för boende i glesbygd.2