mot · GI02Kr414 · 1995-01-25 00:00:00 — Innehåll 1.Inledning1 2.Idrottens betydelse2 3.Moderat idrottspolitik -- 1991--942 4.Idrottsrörelsens ställning3 5.Låt ideellt arbetande ledare se resultat3 6.Ett grundläggande samhällsstöd4 7.Egenfinansiering ger styrka4 8.Skillnad i synen på idrotten4 9.Jämställd idrott5 10.Ansvaret för elitidrottens ekonomi6 11.Idrottens roll i skolan6 12.Värdefulla idrottsgymnasier7 13.Forskning och högre utbildning på idrottsområdet8 14.Idrottsplutonerna9 15.Handikappidrott9 16.Dopning9 17.Idrottens studieförbund 18.Idrottens utbildningscentrum Bosön10 i Sverige11 20.Idrottens internationella agerande11 21.Idrotten och ekonomin12 22.Större andel av spelmarknaden13 23.Fullfölj riksdagsbeslutet om Tipstjänst13 24.Utökat och förenklat automatspel14 25.Idrotten och skatterna14 26.Socialavgiftsfrågan15Hemställan15 1. InledningIdrotten är med sina 2,5 miljoner medlemmar denverksamhet som organiserar flest människor i Sverige.Omkring 500 000 ideellt arbetande ledare är grunden tillidrottens utbredning och framgång. Cirka 45 000 lokalaidrottsorganisationer -- 22 000 idrottsföreningar, varavmånga flersektionsföreningar, och upp emot 18 000korpklubbar -- utgör basen för idrotten som en stor ochlivskraftig folkrörelse.Ingen annan verksamhet engagerar så många ungdomar.Totalt är av samtliga barn och ungdomarmellan 7 och engagerade inom den organiseradeidrotten. året om samlar ideellt arbetande ledarebarn och ungdomar till närmare 20 000 aktiviteter runt om ilandet. På årsbasis sju miljoner lokala ungdomsaktivitetermed sammantaget 55 miljoner deltagartillfällen.2. Idrottens betydelseIdrotten är av stor betydelse för samhället. Genom idrottenblir människor delaktiga i en positiv gemenskap som bidrartill fostran och utveckling och dessutom ger dem en bättrehälsa. Den aktiva idrotten medverkar bland annat till attungdomar avhåller sig från för dem själva och samhälletskadliga verksamheter som exempelvis drogmissbruk.Idrotten bidrar till friskvården genom att stimulera tillregelbunden träning, friluftsliv och andra fysiska aktiviteter.Idrottsrörelsen verkar aktivt för alkohol- och drogfriamiljöer. Det är också klart dokumenterat att fysisk aktivitetökar människans förmåga, inlärningsprestationer och lust attlära. Regelbundna motionsvanor innebär också att fritidenfår ett rikare innehåll.Till detta kommer den stora roll idrotten spelar för demånga åskådare, , radiolyssnare och tidningsläsaresom följer tävlingsverksamheten på olika nivåer.De många idrottsutövare av världsklass som fungerar somambassadörer utomlands är en stor tillgång för . Detjänar dessutom som förebilder för den uppväxandegenerationen och är en starkt bidragande orsak till den iSverige mycket omfattande breddidrotten.3. Moderat idrottspolitik -- 1991--94Grunden för den borgerliga regeringens åtgärder vad gälleridrottens ställning och idrottens ekonomiska förutsättningarbygger i stor utsträckning på den moderatakommittémotionen ''Bättre villkor för idrotten'' från januari1991.En grundtanke i denna var att stärka idrottens oberoendeställning. Mot den bakgrunden har regeringens tidigareombud i riksidrottsstyrelsen avskaffats. Den detaljstyrningsom tidigare präglade budgetpropositionerna har övergivitstill förmån för en självständig bedömning av prioriteringarinom (). Ambitionen var vidare attstärka idrottens och övriga ideella organisationers möjlighettill egen finansiering på traditionella och nya områden.Därigenom skulle också det ekonomiska oberoendet kunnaöka.Sverige har präglats av endjupgående ekonomisk kris till följd av långsiktiga misstagunder flera decennier och spekulationsekonomin underandra . Det har självfallet påverkatockså idrottens ekonomiska förutsättningar.De statliga anslagen till idrotten ökade i statsbudgeten1992/93 genom en begränsad generell ökning och genom attden tillfälliga kompensation för skatteomläggningen (50miljoner kronor) som den förra regeringen medgavpermanentades. Därefter har anslagsnivån med tanke på denekonomiska situationen i hållits i princip nominelltoförändrad. tillkom förinternationellt arbete.I övrigt inriktades regeringens arbete på att genom framförallt förbättringar av möjligheten att utnyttja spelmarknadenstärka de ekonomiska förutsättningarna för ideellverksamhet. I det följande redovisas i punktform några av deåtgärder som genomfördes av den borgerliga regeringen:Bingoskatten slopades.Skatteregler som särskilt avsågidrotten förenklades.Mervärdesskatten på hotell- ochtransporttjänster sänktes till 12 procent.Mervärdesskattenpå tillhandahållande av lokaler för idrott slopades.Spelgenom s.k. värdeautomater tilläts. Överskottet skall i sinhelhet gå till ideella organisationer.Lotterilagenreformerades för att förenkla och förbättra reglerna för deideella organisationernas lotterier.Tipstjänst skulleöverlåtas till de ideella organisationerna med RF somdominerande ägare.4. Idrottsrörelsens ställningSett mot bakgrund av idrottens betydelse är det viktigt förpolitiska partier att engagera sig för de framtida villkoren föridrottsrörelsen. I detta sammanhang är det dock avavgörande betydelse att komma ihåg att det ideellaengagemanget i idrottsrörelsen sker av egen fri vilja och integenom styrning från krafter utifrån. Den svenska idrottenmåste även ges möjlighet att agera självständigtoch ha friheten att själv bestämma verksamhetens innehåll,inriktning och mål.5. Låt ideellt arbetande ledare se resultatDet stora utbudet av aktiviteter i idrottsföreningarnas regiär möjligt tack vare alla de ideellt arbetande ledarna. Derasarbete utgör en hörnsten i samhällslivet och bör stimuleras istället för att motarbetas genom pålagor och krångel. Dettaär särskilt viktigt eftersom alternativet till föreningslivetsvärdefulla arbete kan komma att utgöras av ökade kostnaderför det allmänna.RF beräknar att de 500 000 idrottsledare som arbetarideellt lägger ned cirka 140 miljoner oavlönade arbetstimmarvarje år. Dessa ledare ställer inga krav på betalning för sittideella arbete. Men om de gjorde det, och fick betaltmotsvarande en fritidsledarlön, skulle det kosta 12--15miljarder kronor per år.Den bästa stimulansen sker genom att alla dessa ledare fårse konkreta resultat av sitt arbete. När samhället, som skettunder de borgerliga regeringsåren, bidrager med lagstiftningsom underlättar för föreningslivet att få ökade intäkter frånspel- och lotteriverksamhet så är det ett konkret exempel påhur verksamheten i föreningslivet underlättas. Andraexempel från de borgerliga regeringsåren är utjämnande avorättvisor i momssystemet som tidigare drabbat bland annatbowling, golf och simning samt momslättnader för resor ochtransporter vilket direkt kommer idrotten till godo.Ytterligare ett exempel är bingoskattens avskaffande.Till betydande del är de ideellt arbetande ledarna föräldrartill unga idrottsutövare och de förmår hålla ut så länge deegna barnen tränar och tävlar. Men sedan tar ofta intressetoch orken slut. Detta är allvarligt. förlorardärigenom många duktiga ledare och tränare med godakunskaper.Omsättningen på idrottsledare är över huvud taget stor. Desom drabbas av detta är i första hand klubbarna med storbredd- och ungdomsverksamhet. För samhället är det därförangeläget att stödja dem som är verksamma inom idrotten.Naturligtvis har idrottsrörelsen själv här en mycket storuppgift i att bättre tillvarata den ledarresurs som ofta gårförlorad.6. Ett grundläggande samhällsstödIdrottsrörelsens allra största tillgång är värdet avmedlemmarnas egna insatser och ideellt utförda arbete.Dessa faktorer är avgörande för idrottens framtidautveckling. Den verksamhet som bedrivs avidrottsföreningar, distriktsorganisationer, specialförbund ochriksorganisationer bygger, som tidigare understrukits, iförsta hand på ideellt arbete och personligt engagemang.Idrottens betydelse motiverar ett grundläggandesamhälleligt stöd. Det direkta och indirekta stöd som stat,landsting och kommuner lämnar idrottsrörelsen får inte varastyrande. Det är utomordentligt viktigt att idrottsrörelsen intebyråkratiseras och tvingas in i något slags halvoffentlig roll.Den måste förbli en fri, obunden och demokratiskt uppbyggdrörelse.7. Egenfinansiering ger styrkaVillkoren för idrotten bör emellertid vara sådana attegenfinansieringsgraden blir större. Det minskarbidragsberoendet och ökar möjligheterna för idrotten attagera självständigt.Möjligheter till egenfinansiering är särskilt viktiga i tidernär stöden från det allmänna reduceras eller dras in på allaområden i samhället. som vi moderaterunderstryker vikten av ett fortsatt betydande samhällsstöd tillidrotten -- markerat inte minst av statsanslagets hanteringunder den senaste borgerliga regeringsperioden dåidrottsfrågorna handlades under moderat ledning -- såkonstaterar vi att möjligheterna för idrotten att få bättreekonomi i första hand ligger i att egenfinansieringen kanökas. Förslagen i denna motion, som i betydande grad ocksåde utgör en fortsättning på och uppföljning av den senasteborgerliga regeringens arbete, syftar därför till att stärka densvenska idrottsrörelsen i första hand genom åtgärder somminskar bidragsberoende och rundgång samt underlättar enökad egenfinansiering av verksamheten.8. Skillnad i synen på idrottenDet är stor skillnad mellan den moderata ochsocialdemokratiska synen på det ideella arbetet inom olikafolkrörelser. Socialdemokraternas politik förefaller syfta tillett korporativt system, där folkrörelser av olika slag tas i detkollektiva systemets tjänst. För oss moderater är principenom de ideella organisationernas, och därmedidrottsrörelsens, fria ställning lika viktig som kravet på individuell frihet.Socialdemokraternas syn på hur man vill se idrotten i enberoendeställning till politiken var mycket tydlig i debudgetpropositioner som avlämnades ochfram till regeringsskiftet . Detaljrikedomen i de direktivsom följde med det statliga anslaget var betydande.Dessutom utsåg, som tidigare nämnts, den dåvarandesocialdemokratiska regeringen två ombud vars uppgift varatt fungera som observatörer i riksidrottsstyrelsen. Som ettled i att öka idrottsrörelsens självständighet upphörde dennaordning under den borgerliga regeringen.Den borgerliga regeringen gav också idrotten ökadmöjlighet att genom egna beslut fördela statens anslag tillidrotten. En för oss moderater naturlig följd av synsättet attidrotten skall vara fri och oberoende -- och att den harkompetensen att på bästa sätt hantera dessa frågor. Med densocialdemokratiska regering som tillträtt är det påtagligthur klåfingrighet och ''pekpinnar'' på nytt får styra statensanslag till idrotten.9. Jämställd idrottIdrottens eget beslutande högsta organ, ,har antagit ett program med konkreta mål för hurjämställdhetsarbetet skall bedrivas inom idrottsrörelsen. Deuppsatta målen är mycket ambitiösa och kan sammanfattaspå följande sätt:inom rådgivande och beslutande organ påalla nivåer skall kvinnor och män vara representerade medminst ,valberedningar på alla nivåerskall bestå av lika antal kvinnor och män,andelen kvinnligaoch manliga tränare skall motsvarakönsfördelningen bland de aktiva inom respektive idrott,andelen kvinnlig personal i högre befattning, typ konsulent,generalsekreterare eller liknande, skall uppgå till minst 30procent 1995.De utvärderingar som skett under arbetets gång pekar,enligt RF, på betydande framsteg i jämställdhetsarbetet.Bland annat framhålles att idrotten i en jämförelse med andraorganisationer i det svenska samhället kommit långt.Detsamma gäller i en jämförelse med den internationellaidrotten.En klar ökning av kvinnor i distrikts- ochspecialförbundens styrelser redovisas. En särskildundersökning inom föreningslivet visar att kvinnornautgöres av av idrottsrörelsens medlemmar.Andelen kvinnliga idrottsledare utgör på föreningsplanet 38procent. På förbunds- och distriktsnivå utgör kvinnornasandel av ledarna 27 procent.Det jämställdhetsarbete som idrotten driver ärframgångsrikt. För att detta skall kunna utvecklas krävsengagemang på alla nivåer.Vi moderater vill gärna stimulera åtgärder som aktivtmedverkar till ökad jämställdhet inom idrotten. Det finnsockså anledning för den politiska sektorn att driva på i dessafrågor. Det avgörande som leder till att kvinnors och mänskunskaper, erfarenheter och värderingar tas tillvara äremellertid beroende av att idrotten själv driver detta arbete.Idrottens egna föreningar och organisationer har ansvaret föratt jämställd idrott uppnås. För detta krävs ett målmedvetetagerande av idrottsrörelsen.10. Ansvaret för elitidrottens ekonomiDet är viktigt att hålla isär å ena sidan bredd- ochungdomsidrotten och å andra sidan den kvantitativt mycketbegränsade elitidrotten. När idrotten äskar medel för sinverksamhet hörs ofta motargument att det finns (för mycket)pengar inom idrotten.Antalet elitidrottsutövare i brukar anges vara7 000. De flesta av dessa idrottsutövare uppbär inte enersättning som på något sätt är anmärkningsvärd. Snarare ärdet så att de få idrottsutövare som försörjer sig på sin sportuppbär löner som är relativt låga.I några få fall inom elitskiktet figurerar stora pengar, vilketgärna förmedlas i massmedia. Det förhåller sig emellertid såatt höga löner och stora förmåner, stora övergångssummor,extrema elitsatsningar, stora prissummor och fetasponsoravtal förekommer inom en synnerligen liten del avidrotten. Inom flertalet idrotter får till och med de aktiva ilandslaget vara med och betala resor med mera.Den kommersiellt gångbara elitidrotten finansierar sinegen verksamhet och bidrager dessutom till att finansieraoffentlig verksamhet genom inbetalning av skatter,arbetsgivareavgifter, hyror av anläggningar med mera.I vissa fall har idrottsledare visat dåligt omdöme genomekonomiska satsningar som saknat täckning med obeståndeller konkurs som följd. Sådan ekonomisk lättsinnighet, föratt uppnå idrottsliga framgångar, är till förfång för idrotten.I sammanhanget bör noteras hur idrotten, såväl på RF- somspecialförbundsnivå, antagit normer för att komma till rättamed de problem som finns. Idrottsföreningar som bötfällseller flyttas ned i seriesystemet är exempel på det. Detta harbland annat lett till minskad skuldsättning och sundareekonomi inom elitidrottsföreningarna.För idrottens trovärdighets skull måste frågor som dessalösas internt inom idrottsrörelsen.11. Idrottens roll i skolanÄmnet idrott och hälsa har en stor betydelse för elevernasharmoniska utveckling såväl fysiskt som psykiskt ochsocialt. Genom vistelse i naturen och underfriluftsverksamheten skall eleverna få upplevelser,kunskaper och erfarenheter som skall stimulera intresset förfriluftsliv, natur och miljöfrågor. För de mindre barnen skallleken ges ett stort utrymme. I undervisningen skallgrundläggande färdigheter i olika idrottsgrenar ges med syfteatt stimulera till idrottslig verksamhet även utanför skolan.Detta är särskilt viktigt genom att arbetslivet blir alltmerdatoriserat och maskiner gör många uppgifter sommänniskan tidigare gjorde med kroppsarbete. I ämnet börman också ta upp frågor som rör sunda levnadsvanor som enväg till hälsa och välbefinnande.Den borgerliga regeringen lade frampropositioner om en ny läroplan både för ochgymnasieskolan som i huvudsak träder den nya läroplanen i kraft förgrundskolan. får nya kursplaner ochen ny timplan. Dessa innebär i korthet att skolan får ett ökatutrymme för profilering och eleven får ett större utrymme attvälja ämnen, utöver den garanterade undervisningstiden. Detär positivt både för skolan och eleven. Skolan kan bättre tatillvara den kunskap och kompetens som finns blandlärarkåren som man tar tillvara varje elevsförutsättningar för lärande.När behandlade läro- och timplanen villesocialdemokraterna starkt minska skolans möjlighet tillprofilering och elevens utrymme för eget val. Vi kankonstatera att socialdemokraterna inte har gjort någon''återställare'' när det gäller skolans möjlighet till profileringeller elevens eget val. Det är bra att regeringen, ännu så längeär det väl bäst att tillägga, håller fingrarna borta från dessatvå viktiga områden.Enligt vår mening skall ämnet idrott och hälsa ges ett stortutrymme i skolan. Eleverna bör stimuleras till att användautrymmet av sitt eget val för ämnet. Framför allt gäller detden grupp elever som inte har någon hobby medidrottsinriktning på sin fritid. Idrott och hälsa är ettämnesövergripande ämne. Det går alldeles utmärkt attundervisa i lärarlag genom att exempelvis idrottsläraren,hushållsläraren och biologiläraren med sina olika kunskaperkan ge ämnet dess rätta bredd.När det gäller gymnasieskolan vill vi peka på demöjligheter som finns för kommunerna att bygga ut lokalaidrottsgymnasier eller samverka om regionalaidrottsgymnasier. Det kan man göra genom att använda detlokala tillägget och det individuella valet. Om vi får flerlokala idrottsgymnasier kommer trycket att minska på deriksrekryterande idrottsgymnasierna.12. Värdefulla idrottsgymnasierAllt sedan starten har idrottsgymnasierna medriksintagning varit en värdefull del av utvecklingen av densvenska elitidrotten. Vid idrottsgymnasierna bereds förnärvarande 1 900 av gymnasieskolans elever möjlighet attkombinera studier med elitidrott. Ett betydande antal av deungdomar som studerar vid idrottsgymnasier går vidare tilllandslagsuppdrag.Under den borgerliga regeringen startades -- bland annatsom en följd av att kritik framkommit från en del kommunersom hävdade att verksamheten blivit för dyr -- en utredningom idrottsgymnasierna bör finnas kvar. Från moderat hållunderströks också att idrotten bör få ett större inflytande överadministrationen av idrottsgymnasierna samt att ettöverförande av finansieringen av verksamheten till idrottensanslag förutsatte att detta anslag ökades i motsvarande grad.Regeringen har i budgetpropositionen valt att gå på dennalinje. Med tanke på den vikt som idrotten fäster vididrottsgymnasierna har situationen lösts på etttillfredsställande sätt. Inte minst bör elitsatsningen på dettasätt kunna upprätthållas.I detta ligger också att antalet studerande elever vid deriksrekryterande idrottsgymnasierna med den modell som nuväljs kommer att bli mindre. Elitsatsningen blir på detta sättytterligare markerad. För de elever som vill studera underidrottsgymnasieliknande förhållanden, men som inte kanberedas plats i de riksrekryterande gymnasierna, erbjudsökade möjligheter i de regionala och lokalaidrottsprofilerade skolor som kommer till.13. Forskning och högre utbildning på idrottsområdetIdrotten berör som största folkrörelse en lång radolika kunskapsområden allt ifrån fysiologi, medicin ochteknik till beteende- och samhällsvetenskapliga ämnen.Högre utbildning och forskning inom idrotten spänner överalla dessa områden och är en förutsättning för idrottensutveckling vad gäller såväl barn- och ungdomsidrott sombredd- och elitidrott. Utökad kunskap är värdefull ocksåkring idrotten som folkrörelse och samhällsfenomen.Idrottsrörelsen har själv pekat på behovet av forskning kringkvinno- och jämställdhetsfrågor inom idrotten. Inte minstviktig är denna kunskapsutveckling som bas för idrottensledarutbildning. Med tanke på idrottens betydelse för vårabarn och ungdomar är det angeläget att idrottsledarna gesgoda möjligheter till utbildning som står på en solidvetenskaplig grund.Skapandet av ) ochinrättandet av en självständig Idrottshögskola lade grundentill en förstärkning av svensk idrottsforskning. Denna haremellertid ännu inte givits nödvändiga resurser.Idrottsforskningen har framför allt finansierats avidrottsrörelsen själv. Med tanke på idrottens bredd ochsamhälleliga betydelse bör denna forskning i hög grad varaett ansvar för utbildnings- och forskarsamhället medan detmer behovsanpassade utvecklingsarbetet är en fråga föridrottens egna organisationer. är det naturligt attidrottsrörelsen får ett inflytande över de organ somsamordnar idrottsforskningen i landet.CIF är underordnat i Stockholm.Det finns inga starkare skäl till en sådan koppling och KI harheller inte visat något större engagemang när det gäller attutveckla och den svenska idrottsforskningen iallmänhet. Från idrottsrörelsens sida har framförts önskemålom att omvandla ettfristående forskningsråd. Det finns även detaljerade planerpå hur ett sådant Idrottens forskningsråd skulle kunnabemannas och verka. En utveckling av åt detta hållskulle avsevärt stärka den svenska idrottsforskningen överhela landet.Samtidigt som det är viktigt att stimulera och stödjaforskning på idrottsrelevanta områden på samtliga högskolorär det naturligt att se i som ettnationellt centrum för idrottslig kunskapsutveckling.Idrottshögskolan fick vid starten inga fastaforskningsresurser. Inte heller fick rätt attutdela sedvanliga akademiska examina (kandidat-, magister-och doktorsexamen).För att skall bli det kunskapscentrumsom den borde vara, krävs att undervisningen vilar på aktuellvetenskaplig grund och ett nära samarbete med andraforskningsinstitutioner i och internationellt. Dettakräver emellertid att skolan i likhet med andraidrottshögskolor i kan få egna fastaforskningsresurser och sedvanlig akademiskexaminationsrätt.14. IdrottsplutonernaCirka 200 värnpliktiga fullgör sinvärnpliktstjänstgöring vid idrottsplutonerna. En neddragningav antalet idrottsplutoner har skett , framför alltsom en följd av förbandsnedläggelser. Antaletidrottsplutoner är nio.Verksamheten vid idrottsplutonerna anses fungera väl.Förutom att en betydande del av dem som gör sinmilitärtjänstgöring vid idrottsplutoner är eller blirlandslagsmän inom sina respektive idrotter -- inomskidlandslaget har exempelvis större delen av truppen gjortsin värnpliktstjänstgöring vid idrottsplutoner -- så utbildasdugliga soldater. Höga testvärden och beredskap förkrävande stridsbefattningar brukar anges som''bonuseffekter'' av idrottsplutonsystemet.Antalet värnpliktiga som uttages till grundtjänstgöringsamt antalet förband och lokalisering av dessa är faktorersom styr framtiden för idrottsplutonerna. Enligt våruppfattning utgör dessa en värdefull resurs och tillgång försvensk elitidrott. Systemet med idrottsplutoner bör därförfinnas kvar inom ramen för svensk värnpliktstjänstgöring.15. HandikappidrottHandikappidrotten i världen har utvecklats mycket starktunder senare år. För , som tidigt haft betydandeframgångar i det internationella handikappidrottsutbytet, harföljden blivit att konkurrensen ökat märkbart. Trots detta harSverige lyckats hävda sig väl, bland annat i Paralympics.Handikappidrotten är synnerligen värdefull och har singivna plats inom den samlade idrottsrörelsen. I vårt landfinns 428 föreningar med omkring 70 600 medlemmar.20 olika idrottsgrenar är organiserade med egnamästerskapstävlingar.Stat och kommun har ett särskilt ansvar att tillse att än flermänniskor med handikapp bereds möjlighet till fysiskrekreation genom idrott.För att förbättra möjligheten för handikappade att redan iskolåldern kunna delta i olika idrottsliga aktiviteter bör ökatutrymme ges inom idrottslärarutbildningen för undervisningom de särskilda krav detta ställer.Svenska Handikappidrottsförbundet () erhållermedel för sin verksamhet genom RF. Att handikappidrottenpå detta sätt får sin del av statens anslag till idrott är naturligt.RF har att tillse att den del av anslaget som SHIF erhåller ärrimlig och rättvis.Vi anser att de ekonomiska förutsättningarna förhandikappidrotten skall förbättras genom att en del av deytterligare medel, som genom den ökning av intäkter frånspel- och lotterimarknaden som vi föreslår skall tillfallaidrotten, går till handikappidrotten.16. DopningDopningsmedelsmissbruket är ett problem i samhället istort. Inom den organiserade idrotten tycks problemen tackvare effektiva sanktionsåtgärder mot konsumtion avdopningsmedel vara små. Antalet dopningsfall inom idrottenminskar, något som måste tillskrivas de återkommandekontrollerna samt betydande informations- ochutbildningsinsatser inom idrottsrörelsen.Ökningen av dopningsmedel sker utanför idrotten. Ettmanligt kroppsideal får unga grabbar att börja användasteroider.Utvecklingen är oroande.