mot · GI02Sf614 · 1995-01-25 00:00:00 — En kommun har ofta som mål att öka sin befolkning. Dettahar ansetts vara en indikation på att kommunen är attraktivoch har ett bra näringsliv och en fungerandebostadsmarknad. För kommunen har det ansetts ge fördelargenom ett ökat skatteunderlag, som kan bidra till en ännubättre samhällsservice och en utbyggd infrastruktur.Två städer i har kraftigt ökat sin befolkningunder 1994, nämligen och . I första fallethar ökningen uppgått till . har ökat sittinvånarantal , vilket innebär den näst störstaökningen i landet.Praktiskt taget hela befolkningsökningen i de två städernaberor på en ''oplanerad'' inflyttning av flyktingar. Genomförhandlingar med förband sigLandskrona att ta emot 200 personer från förläggningar.Under året har 1 400 flyktingar kommit till i enhittills oförminskad tillströmning.Även hade förbundit sig att ta emot 200 flyktingar.Befolkningsökningen var 5 231, därav var ca 5 000invandrare/flyktingar. Ca 4 000 var av bosnisk härkomst.Det är framför allt fyra faktorer som medverkat till dennakraftiga ökning:Den geografiska närheten till kontinentenAtt många invandrare tidigare var bosatta i de tvåkommunernaAtt tillgången på outhyrda lägenheter från 60-och 70-talens miljonprogram varit betydandeAtt det finnsen rätt att flytta fritt i landetI de två städerna finns inte arbetstillfällen för denyinflyttade. För att klara försörjningen utgår ett statsbidragtill kommunerna. Det utgår i form av en generalschablonsom beräknas täcka av kostnaderna förflyktingmottagandet samt ett bidrag för att täcka de faktiskasocialbidragskostnaderna för personer , när dehar vistats i kommunen mer än ett år.Utgångspunkten för reglerna om statsbidrag tillkommunerna för flyktingmottagandet har varit attflyktingarna skall kunna försörja sig själva . Därförtäcker statsbidragen endast en treårsperiod.Den höga arbetslösheten har gjort attantaganden om förvärvsdeltagande inte håller. Strukturellaförändringar inom näringslivet har dessutom lett till attokvalificerade arbetsuppgifter i snabb takt har rationaliseratsbort, vilket avsevärt försvårat många flyktinggruppersinträde på en arbetsmarknad, som kännetecknas av allt högreutbildnings- och kunskapskrav.De kostnader som skall täckas av statsbidragen(generalschablonen) är ekonomisk hjälp, introduktion,svenskundervisning (sfi) och administrations- ochtolkkostnader. Barnomsorgskostnader för barn inklusivehemspråksundervisning, inlärning av svenska samtmerkostnader för barn med särskilda behov m.m. täcks inte.Detsamma gäller skolkostnader för elever i grundskolarespektive gymnasieskola inklusive hemspråksundervisning,förberedelseundervisning, elevstöd m.m. Vidare täcker intestatsbidragen kostnader för anknytningsfall som anländerefter och personer som flyttar från den ort som deprimärt anvisats till (sekundärinflyttning).Den stora inflyttningen till kommer omarbetslösheten fortfarande antas vara då statsbidragenupphör att innebära en ökad ekonomisk belastning påLandskrona kommun på . Detta motsvararen skattehöjning på . Det kommer att innebära attsocialbidragen till flyktingarna kommer att överstiga de 38miljoner som budgeterats.Den ekonomiska belastning som själv får bäraberäknas till ca eller knappt en krona påkommunalskatten. Dessa siffror har dock inte fullt ut beaktatde stora merkostnader som invandringen innebär. Ettexempel kan belysa påverkan på kommunens kostnader. Engrundskoleplats i rektorsområde i med stabilbefolkning beräknas uppgå till . Motsvarandekostnad för en genomsnittlig grundskoleplats på Rosengårdär ca . Har eleverna särskilda behov, och det är avförklarliga skäl vanligt när det gäller flykting/invandrarbarn,beräknas genomsnittskostnaden till uppemot 120 000 kr.Denna typ av merkostnader som även finns inom sjukvårdenfår kommunen själv bära.Att var och en själv får välja bostadsort är en självklarprincip. Men det kan inte vara rimligt att detta undantagslöstskall gälla för personer som kommer hit och blir heltförsörjda av skattemedel. Särskilt när detta medför en sådankoncentration till vissa orter.Koncentrationen medför ekonomiska men ocksåmänskliga påfrestningar. Belastningen på barnomsorg, skolaoch sjukvård ökar. Det blir allt svårare att ge de nyainvånarna en rimlig start i vårt land. Dessutom försvårasmöjligheterna att ge en fortsatt god service till alla gamlalandskrona- och malmöbor.Resultatet blir att integrationen försvåras och attmotsättningarna ökar mellan befolkningsgrupperna. Dettafår inte skyllas på de människor som kommit för att sökaskydd i vårt land. Men det får inte heller skyllas på alla demalmö- och landskronabor, som anser att de inte kanacceptera en utveckling, där deras stad får allt större problembåde med ekonomin och med den kommunala servicen.Skulden till att friktionerna mellan olikabefolkningsgrupper växer måste läggas på dåliga ochorealistiska regler som vuxit fram under lång tid.Förslag till ändringar av regelverketLagarna måste ändras så att flyktingen vid ankomsten kananvisas bostadsort . Dettaskulle underlätta anpassningen till vårt land, dess språk,arbetsmarknad m.m. En vidareflyttning bör inte få ske förränflyktingen har en möjlighet att försörja sig själv.Möjligheter måste vidare skapas för att ge tillfälligauppehållstillstånd. Socialtjänstlagen måste ändras så attbidrag kan villkoras av att man gör en arbetsinsats ochanhörigbegreppet bör få en snävare utformning. Slutligenmåste staten ta det fulla ekonomiska ansvaret förflyktingmottagandet.Ett sätt på vilket detta skulle kunna uppnås är att det i lagen(1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar ochvissa andra utlänningar samt i socialtjänstlagen (1980:620)införs begränsningar i rätten till ersättning för utlänningarsom utan föregående medgivande flyttar från enplaceringskommun till en annan kommun förintroduktionsprogrammets genomförande. Vid planeradsekundäromflyttning som bygger på överenskommelsermellan två kommuner bör introduktionsersättningen kunnafölja med till den nya bosättningsorten. Förändrade reglerkan lämpligen införas i 2 § 2.En sådan förändring av lagstiftningen skulle inte endastskapa rättvisare förhållanden ur kommunalekonomisksynpunkt utan skulle också ge en bättre garanti attflyktingarna erhåller de nödvändiga baskunskaper sombehövs för ett normalt liv i det svenska samhället.Förändrade regler i lagen om introduktionsersättningar förflyktingar och vissa andra utlänningar måste för attlagkollision skall undvikas också innefatta en ändring avsocialtjänstlagen genom ett tillägg i 6 §.Det särskilda stimulansbidraget som utgått de tre förstakvartalen har haft till syfte att breddaflyktingmottagandet till fler kommuner och kommuner somofta tidigare haft ett begränsat flyktingmottagande ochförhållandevis liten invandrarbefolkning. Syftet med detsärskilda stimulansbidraget har också initialt uppnåtts.Samtidigt har tendensen till ökad sekundärinvandring tilltidigare invandrartäta områden som exempelvis ochLandskrona förstärkts. Det ena är en följd av det andra. Somredan påpekats har kommuner med stor invandrarbefolkningen betydande dragningskraft på personer som genom statligkommunplacering får en primär placering utanförstorstadsområdena och/eller med en liteninvandrarbefolknig.Det särskilda stimulansbidraget underlättar för staten attuppnå en snabbare kommunplacering som denegativa kommunalekonomiska effekterna för kommunermed stor tidigare invandrarbefolkning blir betungande.Giltighetstiden för det särskilda stimulansbidragetförlängdes under höstriksdagen 1994. För att de ovanpåtalade effekterna av det särskilda stimulansbidraget skallminska bör lagen (1992:1068) om introduktionsersättningför flyktingar och vissa andra utlänningar samtsocialtjänstlagen (1980:62) ändrasÄndringar i de nu nämnda lagarna föreslås genomföras påföljande sätt:Ändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersättningför flyktingar och vissa andra utlänningar 2 § Introduktionsersättning får beviljas1....Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse 2.2.utlänningar som har fått uppehållstillstånd och som har tagitsemot från en statlig förläggning för asylsökande.utlänningar som har fått uppehållstillstånd och som har tagitsemot från en statlig förläggning för asylsökande, eller somunder den tid introduktionsplanen avser tagits emot frånplaceringskommunen hos en annan kommun efteröverenskommelse mellan dessa kommuner.Nuvarande lydelseNuvarande lydelse 4 §Om utlänning inte följer den upprättade introduktionsplanenfår kommunen bestämma att introduktionsersättning inteskall betalas ut för eller att introduktionsersättninghelt skall utgå.Om utlänning inte följer den upprättade introduktionsplanenfår kommunen bestämma att introduktionsersättning inteskall betalas ut för eller attintroduktionsersättning helt skall utgå.En utlänning som avbryter den upprättadeintroduktionsplanen genom att flytta till en annan kommunutan medgivande i förväg från denna har inte rätt till biståndenligt socialtjänstlagen för de levnadsomkostnader somannars kunnat tillgodoses genom introduktionsersättningeller socialbidrag i placeringskommunen.Socialtjänstlagen (1980:620)Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse 6 §Den enskilde har rätt till ....... på annat sätt.Den enskilde har rätt till ....... på annat sätt.Den enskilde skall genom biståndet tillförsäkras en skäliglevnadsnivå. Biståndet skall utformas så att det stärker hansresurser att leva ett självständigt liv.Den enskilde skall genom biståndet tillförsäkras en skäliglevnadsnivå. Biståndet skall utformas så att det stärker hansresurser att leva ett självständigt liv.Om rätt till bistånd för utlänning i vissa fall gäller vadsom stadgas särskilt i lagen (1992:1068) omintroduktionsersättning för flyktingar och vissa andrautlänningar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om ändringar i lagen 1992:1068samt i socialtjänstlagen 1980:620 i enlighet med motionensförslag till ny lagtext,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillfälliga uppehållstillstånd,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anhörigbegreppet.