mot · GI02Bo603 · 1995-01-25 00:00:00 — Samernas intressen och ställning i EU-sammanhang måsteuppmärksammas. Inom de agrara näringarna har renskötselnoch dess produkter kommit i skuggan av jordbruket.Okunskapen om samer och samefrågor är stor hos svenskafolket. Svenska skolelever får ofta mer undervisning omurbefolkningar i andra världsdelar än om våra samer. Merinformation om samer, samiska näringar och deras kultur i desvenska skolorna skulle motverka många missuppfattningar.Sameparlamentet i liksom sametingen i ochNorge bör ges en väsentlig uppgift genom att gemensamtföra ut de samiska näringarna och den samiska kulturen iEuropa.Enligt ett särskilt sameprotokoll i anslutningsavtalet harSverige även i fortsättningen rätt att inom traditionelltsamiska områden ge samerna exklusiva rättigheter som harsamband med deras traditionella levnadssätt. Renkött fårsaluföras inom EU:s medlemsländer om djuren slaktas enligtbestämmelser i ett särskilt direktiv. Bestämmelsernamotsvarar dagens svenska krav för renslakt. Mobilaslakterier får också användas.Sverige har tidigare haft licenskrav för import av renköttfrån bl.a. . Dessa krav ersätts nu av EU-regler.Efter inträdet i EU får inte ha kvar det tidigarelicenskravet som funnits bl.a. för import av renkött frånRyssland. har tidigare kunnat vägrautfärda en importlicens om det bedömts hota samernasintressen.EU konstaterar dock att import av renkött från tredje landkan medföra konsekvenser i vissa fall och är därför berett attgenom bilaterala eller multilaterala överenskommelser sökakomma tillrätta med dessa. Detta är viktigt då exempelvisRyssland till följd av ett tidigare avtal med EU har möjlighetatt exportera renkött tullfritt till EU-länderna.Problem för samerna kan komma att uppstå då nu Sverigeoch är med i EU.Nationellt stöd får dock ges till rennäringen även ifortsättningen under förutsättning att stödet inte leder till enökning av den traditionella produktionsnivån. Nationellastöd kräver dock godkännande av EU-kommissionen.Produktionsnivån inom svensk rennäring kommer liksomhittills att vara beroende av tillgången på naturbete. Därmedbestämmer de naturgivna förutsättningarna omfattningen avrenantalet. Vi vill i detta sammanhang framhålla vikten avatt renbetesinventeringarna påskyndas. Det är nödvändigt dåganska delade åsikter finns vad gäller tillgången på bete,eller huruvida antalet djur är för stort i vissa områden ellerinte.Riksdagen beslutade att avskaffa möjligheten tilltvångsslakt på strövren, eftersom det är inhumant, ineffektivtoch dyrt. I stället gavs länsstyrelserna genom möjlighet tillvitesförelägganden ett effektivt instrument för att minskaantalet strövrenar. Detta har efter ikraftträdandet visat sigvara en alltför tandlös åtgärd, dels genom att länsstyrelsernaej vidtagit avsedda åtgärder tillräckligt kraftfullt, dels genomsvårigheterna för markägare att bevisa uppkomsten av skadaeller olägenhet. Eftersom förekomsten av ren är förbjudeninom vissa områden bör renägaren gesett strikt ansvar. Därför bör 71 § rennäringslagen ändras ochges följande lydelse:Uppehåller sig renar utanför renskötselområdet eller påmark inom detta område under tid då renskötsel inte fårbedrivas där, skall på framställning avmarkägare eller annan rättshavare till marken vid viteförelägga samebyn att föra bort renarna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samarbete mellan sametingen iNorge och samt sameparlamentet i ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre information om samernasverksamhet och kultur,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den svenska rennäringen och EU,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om renbetesinventeringar,5. att om sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av rennäringslagen.