mot · GI02N219 · 1995-01-25 00:00:00 — Tillvaratagande av svenska innovationer Många välkända uppfinningar har under årens lopptillkommit i . Vi kan med rätta och stolthet se hurdessa uppfinningar kommit människor runt om i världen tillnytta och glädje.För att skapa något nytt, krävs att man har kunskap och enbärande idé. Det behövs utrustning, lokaler och en provfastid.Detta medför en rad initialkostnader. Om uppfinningenfungerar som det är tänkt är det för nyhetsgranskning.Under denna tid kan innovatören få ekonomiskt stöd frånNUTEK, centrala myndighet för näringslivetsutveckling.Det största hindret uppstår när innovatörens skall garanterasig om utländskt patent. Det krävs föratt klara att lösa ett sådant patent. Det kan också vara svårtför innovatören att formulera sig för att övertyga andra omuppfinningen. Det handlar om att finna en finansiär med''uthålligt'' kapital, att få någon tillverkningsindustri attsatsa på produktion samt för den tillverkningsindustri somtror på uppfinningen och vill satsa på den att låna pengar föratt starta ny produktion.I ! skriver de som oroas av den låga takten i exploatering av nyaidéer och uppfinningar, s.k. innovatörer, i svenskt näringslivkan sätta sitt hopp till framväxten av fler små företag.Åtskilliga uppfinnare redovisar således sina erfarenheter avointresset i de svenska storkoncernerna för nya idéer elleruppslag, som inte riktigt passar in i deras tradition och kultur.I många fall har den enda utvägen varit att söka exploaterautomlands, starta eget eller ge upp hela projektet. är orsaken till den lågainnovationstakten inte att det saknas idéer utan bristen påresursstarka företag med vilja att omsätta dem i praktiskhandling för kommersiellt bruk. (s 159)Felet är att staten genom endast satsar pengari början, men att det sedan är stopp. I stället har mångasvenska uppfinningar sålts ut till andra länder på grund av attvåra innovatörer inte haft tillräckligt stöd att klara den svåraekonomiska situation de ofta hamnar i. För det svenskasamhället har detta inneburit att gått miste om enmängd arbetstillfällen som en ny uppfinning med utländsktpatent skulle innebära. Samhället har förloratskatteinkomster. har inte blivit känt och har inteheller fått del av de kombinationseffekter som ofta blir enföljd av en känd uppfinning.Innovationscentrum har inte haft egen administration.Stiftelsen skall tillsammans med och hantera ansökningar. Nya riktlinjer frånNäringsdepartementet måste till för att kunna hjälpa till medkapital, rådgivning och patentstrategi och uppfinningar medutländska patent, så att en tillverkning verkligen kommerigång i . Innovatören skall bedömas av högkompetens för att få stöd och hjälp på rätt sätt.Regeringen tillsatte 1993 en utredning som redovisat enrad åtgärder för ett förbättrat innovationsklimat. Vid sidan avatt den generella politiken utformas på ett sätt som stimulerarinnovatörer finns en rad åtgärder värda att pröva. Regeringenbör se till att en årlig innovationsvecka arrangeras. Exempelkan tas från . Uppfinnare kan adjungeras vid universitetoch högskolor för inspiration och statushöjande effekt.Redan i skolan behövs mer och bättre material ominnovationernas betydelse för samhällsutvecklingen.Ett förslag är att låta royalty på patenterade uppfinningarvara skattefri . Satsningen på innovativteknikupphandling kan riktas i större omfattning till mindreföretag och uppfinnare. Erfarenheter från ,och pekar på framgång medriktad upphandling. I kanaliseras minst en procent avall statlig teknikupphandling till små och medelstora företag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktade satsningar och andrastimulansåtgärder för innovatörer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrade möjligheter förinnovatörer att kunna skaffa utländska patent.