mot · GI02T239 · 1995-01-25 00:00:00 — Föratt inte riskera ökningar av olyckstalen måste dettaskyndsamt klarläggas.I har man även huvudmannaskap försjukvården. Där inleds ett försök med att budgetmässigt geGatukontoret ansvar för de vårdkostnader som trafikolyckorger upphov till. Därigenom åläggs att genomförebyggande arbete minska antalet olyckor. Detta försökbör följas noga och former för att införa liknande styrmedelpå orter där huvudmannaskapet för trafik och sjukvård ärdelat bör utvecklas. En kartläggning över sambandet mellantrafiksäkerhetsåtgärderna och olyckor bör genomföras ikommunerna.De oskyddade trafikanternas situation måste särskiltuppmärksammas. Dessa är särskilt utsatta vid besparingarsåsom minskad vägbelysning m m. Både cyklister ochfotgängare är mycket utsatta i trafiken. Detta gäller isynnerhet i tätorter. Barn och äldre är de som allra mest haren begränsning av sitt rörelsemönster och som till följd avtrafiken inte kan röra sig på det sätt de annars skulle haönskat. För att öka säkerheten för gång- och cykeltrafikanteri tätorter bör man separera gång- och cykeltrafik frånvägtrafiken och bygga broar/tunnlar vid starkt trafikeradeleder. För de gående är sandning viktigt.Metoder som gör det ekonomiskt intressant att satsa påförebyggande trafiksäkerhetsåtgärder ska uppmuntras.6.3 Alkohol och narkotikaDet är en självklarhet att alkohol och narkotika är heltoförenliga med trafik. Drogpåverkade förare står för enförödande stor del av olyckorna. Det är mycket angeläget attminska olyckorna till följd av drogpåverkan ytterligare.Kds synpunkter i denna fråga utvecklas i en särskildmotion.6.4 Farligt godsTransporter av farligt gods och avfall har under de senareåren ökat som en följd av att vi använder allt mer miljöfarligaprodukter. Tydliga regler och god beredskap är därför viktigtför att lindra effekterna vid eventuella olyckor.Tyngdpunkten ska naturligtvis ligga på förebyggande arbete.Genom kraftfulla satsningar på säker teknik samt utbildningav ansvarig personal, bör olycksrisken kunna minskabetydligt.Räddningsverket, som är ansvarig myndighetför samordning inom detta område, måste ses som enlämplig myndighet att även ansvara för att utbildningen fårlämplig utformning. Utbildningen ska vara inriktad på att gekunskaper inom alla transportslagen, eftersom en transportofta sker med flera olika transportslag. Utbildningen skullekunna innehålla två nivåer. Den första bör vara en utbildningpå högskolenivå, medan den andra bör vara en praktiskutbildning på fältet. Utformandet av en sådan utbildning ären nödvändighet som medlemsland i EU, då det i EU-direktiv ställs krav på verksamheter som bedrivermiljöfarliga verksamheter att inom företaget/organisationenha utbildad personal på farligt gods.7. Vägnät och vägtransporter 7.1 InvesteringarInvesteringarna i det svenska vägnätet görs f n i enlighetmed den av regering och riksdag antagna nationellaväghållningsplanen. Den var resultatet av omfattandeanalys- och planeringsarbete inom infrastrukturverken ochavser . Väginvesteringarna planerasoch genomförs nu för ekonomisk tillväxt, ökadtrafiksäkerhet och med hänsyn till miljö och regional balans.Beslutet hade sin utgångspunkt i en långsiktig bedömning avsåväl den allmänna ekonomiska utvecklingen somstatsfinansernas utveckling i vårt land.Regeringen föreslår nu i budgetpropositionen att denna 10-åriga plan ska rivas upp. Motiveringen är det ansträngdastatsfinansiella läget. Socialdemokraterna återgår därmed tillsitt gamla kortsiktiga synsätt att investeringarna i trafikensinfrastruktur är en restpost i statsbudgeten när man bestämtsig för de s k transfereringsutgifterna. Denna politik innebaratt investeringstakten sjönk katastrofalt , medan man under lågkonjunkturåren 1992--1993 villespä på investeringarna ohämmat.Kds menar att den nu gällande nationellaväghållningsplanen ska ligga fast, dvs. de projekt som finnsi denna plan ska genomföras . Detär viktigt eftersom investeringarna i ett långsiktigt perspektivgenererar ekonomisk utveckling, vilket ärgrundförutsättningen för att vi ska kunna upprätthållavälfärden för alla människor i vårt land. Men också därföratt landets politiska ledning har behov av att förbättra sintrovärdighet, bl a vad gäller långsiktigheten i sitt agerande.Det är således ett problem att största parti underett år, när man befinner sig i opposition, lägger förslag påinfrastrukturområdet som vida överstiger seriositetens gräns,för att året därpå, när man befinner sig i regeringsställning,inte bara reducera sina egna förslag, utan även de förslag somvar grundade på en seriös och långsiktig analys.I och med att investeringarnas fördelning mellan åren hadeen konjunkturell utgångspunkt och konjunkturuppgången nukommer snabbare och med större kraft än vad som förutsågs1993 finns det skäl för att i tiden omfördela investeringarnainom . Kds förordar därför att investeringarnaunder perioden --1998 förskjuts till perioden1999--2003.Mot denna bakgrund tillstyrker Kds förslagen omanslagsnivå för byggande av vägar (A 3) ochlänstrafikanläggningar (A 4) samt bidrag till drift ochbyggande av enskilda vägar (A 5).Kds avvisar förslag om ny målstandard för vägarna E 6, E4, E 20 och E 22 med samma motivering som ovan.Kds tillstyrker för övrigt regeringens förslag omtillsättandet av en kommitté som ska utarbeta förslag tillnationell plan för kommunikationerna samt attrevideringsperioderna ska vara fyraåriga med början 1998.7.2 har ett samlat ansvar för att åstadkomma etteffektivt vägtransportsystem som uppfyller högt ställda kravpå trafiksäkerhet med hänsyn tagen till miljö och regionalbalans. Verket har under den aktuella redovisningsperiodengenomfört sitt uppdrag på ett målmedvetet och kraftfullt sätt,vilket tydligt avspeglas i måluppfyllelsen.Speciellt uppmuntrande är att trafiksäkerheten på våravägar förbättrats, vilket medverkat till en 25 %-ig reduktionav antalet dödade sedan perioden --1992. Vägverketsambitionshöjningar på trafiksäkerhetsområdet är lovvärda.Trafiksäkerhetsprogrammet, där människan sätts i centrum,och där trafiksäkerhetsarbetet decentraliseras och förankraslokalt för att skapa ett effektivt medborgar- ochtrafikantinflytande, har fulla stöd.Investeringarna enligt de s.k. storstadsöverenskommelsernai , och är strategiskt mycketviktiga. Även om enskilda projekt i dessaöverenskommelser, som exempelvis Västerleden iStockholmsöverenskommelsen, är tveksamma såvälmiljömässigt som finansiellt, är det dock ytterligt viktigt attöverenskommelserna genomförs möjligt. Deförseningar och fördyringar som uppstår beror i hög gradpå handlingsförlamning bland lokala politiker. Eftersomstaten i hög grad står risken i dessa projekt är det naturligtvisytterligt angeläget att regeringen upprätthåller en hårdkostnadskontroll. tillstyrker mot dennabakgrund begäran om bemyndigande för ytterligareborgensåtaganden.Utvecklingen på telematikområdet kommer med allsannolikhet att på ett påtagligt sätt förändra situationen inomhela vägtrafikområdet . Vägverkethar naturligtvis ett stort ansvar som operativ myndighet idenna utveckling. Det är dock ytterligt angeläget attregeringen tar ett samlat grepp över informationsteknologinsanvändning i det svenska transportsystemet.Transportinformatikdelegationens arbete är mot dennabakgrund strategiskt mycket viktigt för att vi ska få fullutväxling av insatta resurser.Effektiviseringen inom transportsektorn måste drivasvidare. Ökat konkurrenstryck genom fortsatt avreglering avolika sektorer är en grundförutsättning för detta. Byggandetsamt drift och underhåll av det svenska vägnätet kan bli ännumycket mer kostnadseffektivt. Bolagiseringen av Vägverketsproduktionsdivision är därför viktig, eftersom den renodlarVägverkets roll som ansvarig väghållare och myndighet.Sammanlägggningen av gamla medVägverket visar att strukturellt riktiga reformer kan ge storaoch positiva effekter, i detta senare fall förtrafiksäkerhetsarbetet. De signaler regeringen nu ger om atteventuellt avvakta med bolagiseringen är negativa förproduktivitetsutvecklingen inom vägsektorn, vilket islutändan innebär högre kostnader.Vägverket har för övrigt själv visat attkonkurrensutsättningen sparar 500 miljonerkronor . Det innebär i praktiken att vi fårmer och bättre underhåll till lägre kostnad. Detta innebär isin tur att transportsystemet fungerar bättre och effektivare.Tillväxten och välfärdsutvecklingen får en skjuts åt rätt håll.Det är självklart att beställarkompetens måsteutvecklas så att de grundläggande trafikpolitiska målen inteäventyras. Detta sker dock effektivast om ägaren regeringenär tydlig. Otydlighet skapar tveksamhet och fördröjerdärmed en nödvändig process. För att förbättradproduktivitet skall uppnås, måste man också ha kraft att fattade nödvändiga strukturella besluten. Regeringens valhäntasätt att hantera denna fråga fördröjer alltså i sig en positivutveckling.Kds avfärdar således regeringens hantering avbolagiseringsfrågan och hävdar att tidigare riksdagsbeslutska ligga fast. Det är den säkraste garanten för att Vägverketsbeställarkompetens ska utvecklas i den takt som är önskvärd.7.3 Drift och underhållDriften och underhållet av det svenska vägnätet har undermånga år försummats. Under de två tre har enförbättring dock skett, dels genom en effektivare användningav befintliga medel, men också genom att extraanslagtillförts . Målsättningen måste vara att det svenskavägkapitalet upprätthålls, åtminstone på dagens nivå. Dettaär i enlighet med ett ansvarigt förvaltarskap. Underförutsättning att effektiviseringen av medelsanvändningendrivs vidare exempelvis genom ett fullföljande av riksdagenstidigare beslut om bolagisering av Vägverketsproduktionsdivision har vi i , enligt Kds bedömning,på 3--en effektiv struktur för drift- ochunderhållsverksamheten. Först då kan man alltså bedömavilka medel som krävs för att principen om ett ansvarigtunderhåll av det svenska vägnätet långsiktigt ska kunnaupprätthållas. Mot denna bakgrund tillstyrker Kdsregeringens förslag vad gäller anslag till föradministration (A1) samt drift och underhåll av statliga vägar(A2). Även angivna låneramar tillstyrks.7.4 ÖvrigtKds tillstyrker också anslaget för försvarsutgifter (A 6),kostnader för registerverksamhet (A 7) samtuppdragsverksamhet (A 8).8. Järnvägen 8.1 InvesteringarNu genomförs en snabb upprustning av järnvägsnätet iSverige. Investeringsvolymen ligger på en nivå som vi intehaft då det nuvarande järnvägsnätetbyggdes upp. Då hade järnvägsbyggandet en dramatiskbetydelse för hela det svenska transportsystemet. I och medbilens intåg som transportmedel har investeringarna ijärnvägen dock legat på en nivå under i stort sett hela dettasekel. Detta har i praktiken inneburit att järnvägen successivttappat i konkurrenskraft gentemot övriga transportslag. Detbeslut som tog 1993 är alltså ett historiskt settmycket betydelsefullt beslut. Genom en genomarbetad planför investeringarna och en hög investeringstakt kommerjärnvägen i attåtererövra ställningen som ett av de främsta transportmedlenför såväl människor som för gods.De omfattande investeringarna i järnvägen ärgrundförutsättningen för att järnvägen ska få tillbaka sinkonkurrenskraft. Men det räcker inte. Effektiviseringen avjärnvägstrafiken, som på allvar tog sin början i och med 1988års trafikpolitiska beslut, måste fortsätta. Den ökadekonkurrensutsättningen och omstruktureringen avverksamheter inom järnvägssektorn måste drivas vidare medfull kraft för att järnvägen i det långa perspektivet ska kunnabli framgångsrik i konkurrensen med andra transportslag.Med tanke på järnvägens fördelar på miljö- ochtrafiksäkerhetsområdet är det ett samhällsekonomiskt värdeatt alltmer av framför allt de långväga och tungagodstransporterna flyttas över från andra transportslag tilljärnvägen. De kapacitetsproblem som kännetecknar deninomeuropeiska flygverksamheten och delar avvägtransporterna talar också för att järnvägen kommer attöka i betydelse när det gäller persontransporter i ochpå den europeiska kontinenten. Förutsättningen för attinsatserna ska få bestående värde är dock att järnvägssektorni framtiden fungerar efter de marknadsekonomiskaprinciperna.Regeringen föreslår att nyinvesteringarna i järnvägen skaske i enlighet med den av 1993 beslutadestomnätsplanen, vilket innebär att samtliga projekt kommeratt genomföras före år 2003.Kds tillstyrker mot denna bakgrund anslaget förnyinvesteringar i stomjärnvägar (A 11).Kds utvecklar sina ståndpunkter angående enkonkurrenskraftig järnvägstrafik i en särskild motion.8.2 BanverketI och med trafikpolitiska beslut och avskiljandetav trafikverksamheten från infrastrukturhållandet harBanverket , som central förvaltningsmyndighet, ett stortoch strategiskt viktigt ansvar för järnvägens utveckling i vårtland. För att verket ska kunna fylla denna funktion är detalldeles nödvändigt att genomgår samma positivaförändringsprocess som skett inom på senare år.All produktionsverksamhet bör successivt skiljas ut frånBanverket och möjligt läggas under annanhuvudman. kan en privatisering vara förnuftig.Problemet är att mycket av den produktion, exempelvis driftoch underhåll av järnvägsnätet, som sker av Banverketinte kan skötas av någon annan aktör på marknaden. Dettaberor helt enkelt på att denna verksamhet sedan urminnestider varit monopoliserad och därmed har en fungerandemarknad inte kunnat växa fram. Mot denna bakgrund är detbeklagligt att regeringen valt att utreda omstruktureringen avdenna sektor som en intern organisationsfråga för Banverket.Det rimliga hade naturligtvis varit att regeringen tillsatt enfristående utredning. Med det upplägg som regeringen valtär det bedömning att kraften iomstruktureringarna inte kommer att bli av det slag som ärnödvändigt.Kds avvisar därmed regeringens överväganden vad gällerBanverkets verksamhet. Kds tillstyrker förslaget omkostnadsansvaret vad gäller finansiering av Banverketstjänsteresor på tåg samt drift av växlar och signaler.8.3 InlandsbananInlandsbanan fick i och med regeringsskiftet ennådatid . Ansvaret för trafiken samt drift ochunderhåll överfördes på inlandsbanekommunerna företräddaav bolaget . beslutade riksdagenavsätta ett årligt bidrag för såväl trafikeringen som för driftenoch underhållet. Den dåvarande regeringens avsikt var atttrafiken efter femårsperioden skulle drivas efter striktkommersiella principer utan statliga bidrag. Kds vidhållerdenna princip.8.4 Drift och underhållDrift- och underhållsverksamheten inom järnvägssektornmåste, som framgått av tidigare skrivningar, effektiviserashögst avsevärt. Skattebetalarna svarar via statsbudgeten för75--av kostnaderna för drift och underhåll, medan desom utnyttjar järnvägen svarar för 20--. Effektiviseringär således nödvändig såväl ur ett statsfinansiellt perspektivsom ett konkurrenskraftsperspektiv. Det är rimligt att de somutnyttjar järnvägen svarar för en större andel avdrift- och underhållskostnaderna. Statens andel bör alltsåminska. behöver järnvägen sänka sina priser iförhållande till övriga transportslag för att varakonkurrenskraftig. Därför måste kostnader för drift ochunderhåll sänkas. Det effektivaste sättet är attegenregiverksamheten när det gäller drift och underhållavvecklas och i stället handlas upp av på enfungerande marknad bestående av ett flertal stora och småaktörer.På kort sikt är det dock inte möjligt att förändra anslagetför drift och underhåll. Kds tillstyrker anslaget för drift ochunderhåll av järnvägen (A 10).8.5 ÖvrigtKds tillstyrker förslaget om låneram för Banverket.Kds tillstyrker anslaget Administrationskostnader (A 9).Kds tillstyrker vidare anslagen ersättning till förvissa kapitalkostnader (A 12), järnvägsinspektionen (A 13),samt försvarsutgifter (A 14).9. Sjöfarten 9.1 InledningSjötransporterna är energimässigt mycket effektiva omgodsflödena är tillräckligt stora. För att göra sjötransporternaattraktivare för sådant gods som transporteras pålandsväg, krävs att hanteringskostnaderna i hamnarnaminskas. Ett steg i den riktningen är den samordning avhamnverksamheterna i som genomförs, där sjuhamnar slås ihop till en gemensam enhet med bättreutnyttjande av personal och utrustning. Motsvarandemöjligheter finns i och i många regioner längs vårkust. Dessa möjligheter bör tas till vara, i första hand genomett samarbete mellan berörda kommuner och hamnbolag.9.2 Sjöfartens miljöpåverkanSjöfarten står för en betydande andel av trafikens utsläppav svaveldioxid och en stor och ökande andel avkväveoxiderna. Det finns tekniska möjligheter attminska dessa utsläpp. Åtgärderna är också kostnadseffektivajämfört med de åtgärder som genomförs i vägtrafiken. Det ärdärför av stor vikt att åtgärderna genomförs i största möjligaomfattning, trots den tröghet som finns i de internationellasammanhang som reglerar sjöfartens utsläpp.Sverige bör vara ett föregångsland när det gällermiljövänliga fartyg, främst genom att krav på låga utsläpp avsvavel- och kväveoxider genomförs för färjetrafiken. Sverigeskall i internationella organ som FNs maritima organisationIMO och i EU vara pådrivande för strängare säkerhets- ochmiljökrav för sjöfarten.Kds utvecklar förslag till åtgärder för att begränsasjöfartens miljöpåverkan i en särskild motion.9.3 Sjöfartens säkerhetSäkerhetsfrågorna inom sjöfarten har fått speciellaktualitet i och med ett antal allvarligasjöfartsolyckor i vårt närområde. har under många årvarit pådrivande i dessa frågor i internationella sammanhang.Trots detta har vi alltså drabbats av mycket allvarligaolyckor. Färjetrafiken mellan och länder på denöstliga sidan av samt mellan ochDanmark/är mycket omfattande, t.o.m. såomfattande att trafiken är världsledande när det gälleromfattning och intensitet.Kristdemokraterna anser att arbetet i de olikainternationella sammanhangen, EU och IMO, varitotillräckligt för att nå de sjösäkerhetsmål som är rimliga attsätta upp med tanke på omfattningen av persontrafiken överÖstersjön, och . Det är därför våruppfattning att den sjösäkerhetsutredning som regeringen nufattat beslut om måste leda fram till sjösäkerhetsåtgärder fördenna trafik som är mer långtgående än vad som är möjligtatt uppnå i de olika internationella sammanhangen. Dettaförutsätter naturligtvis bilaterala avtal med berörda länder.Förutsättningarna finns , enligt vår uppfattning, för att viska bli framgångsrika i arbetet med att få till stånd sådanaavtal.9.4 är ett verk som drivits medkompetens och skicklighet. Ekonomin är god ochverksamheten drivs på ett effektivt sätt. Sannolikt beror dettatill viss del på att verket i huvudsak finansierar sinverksamhet med medel ifrån sjöfartssektorn. Det betyder attverket lever nära den marknad man är satt att serva, vilketgör att lyhördheten är stor. Ett memento är dock det sätt påvilket säkerhetsfrågorna hanterats . Detåterstår emellertid att se vilka slutsatser den av regeringenutsedda utredningsmannen kommer fram till som ett resultatav granskningen av verkets sjösäkerhetsorganisation.Kds tillstyrker regeringens förslag ang. Sjöfartsverketsverksamhetsmål m m.Kds tillstyrker förslaget om anslaget Ersättning förfritidsbåtsändamål m m (B 1).9.5 Transportstöd för GotlandStaten har ett stort ansvar för transportförsörjningen tilloch från . Sedan det tidigare avtalet träffades omfärjetrafik har vi fått en dramatiskt förändrad situation iländerna på andra sidan . Det betyder för Gotlandsdel att från att tidigare ha varit något av en ändstation österut,så ligger ön nu mitt i ett innanhav där transportaktiviteternahela tiden ökar. När strategin för transportförsörjningen tilloch från ska läggas fast, är det motdenna bakgrund viktigt att utgångspunkten är ettframtidsinriktat och dynamiskt betraktelsesätt. Kds utgårifrån att den av regeringen tillsatta parlamentariskakommittén arbetar med denna grundsyn för ögonen.Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Transportstöd förGotland (B 2).9.6 ÖvrigtKds tillstyrker förslag ang. anslaget Handelsflottanskultur- och fritidsråd m m.Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Ersättning till visskanaltrafik m m. Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Bidragtill svenska rederier.Kds tillstyrker förslag ang. anslaget Åtgärder motvattenförorening från fartyg.10. Luftfarten 10.1 InledningOm järnvägen med snabbtåg är optimalt när det gällertransporter på avstånd , så är flyget detnaturliga alternativet för snabba transporter på längresträckor såväl nationellt som internationellt. När ursprungettill SAS bildades var utgångspunkten att företaget skullesäkerställa interkontinental flygtrafik framför allt för en alltmer exportinriktad svensk industri. Denna flygverksamhethar varit en av förutsättningarna för Sverigesförmåga att bygga upp en kraftfull exportindustri. äridag ett av de mest exportberoende länderna i världen, ochdet är alltså denna industri som är fundamentet till vårtvälstånd.En väl fungerande luftfart är emellertid också enförutsättning för en framgångsrik regionalpolitik. Flygetkommer att spela en allt större roll när det gällertransportförsörjningen till och från , framför allt närdet gäller persontransporter.Sverige var först i med att avreglera den inrikesflygmarknaden. De som hävdade att flygverksamhet i detrafiksvaga delarna av landet skulle upphöra, har fått fel.Endast en linje, den mellan och , har statentvingats garantera. Den utvärdering som Luftfartsverketnyligen presenterat har visat att den mest påtagliga effektenär att prisnivån både har sjunkit.Resultatet av detta är naturligtvis att flygsektorn tvingatshöja sin produktivitet och därmed ökat sin konkurrenskraftinte minst internationellt. När avregleringen nu med ökadkraft genomförs i och globalt är den förbättradekonkurrenskraften en tillgång för de Sverigebaseradeflygbolagen.10.2 har utvecklats positivt under de senasteåren. Produktiviteten har förbättrats och det är glädjande attverksledningen även har högt ställdaambitioner. Denna utveckling innebär ju att uttaget frånnäringen och flygresenärerna därmed kan hållas på en lägrenivå än vad som varit möjligt med en sämre sköttverksamhet. Dessutom skapas utrymme för investeringar,som är en grundförutsättning för att luftfarten ska utvecklaspå ett gynnsamt sätt. Verkets insatser för att uppnå enminskning av luftfartens negativa miljöpåverkan är positiv,men måste drivas vidare med ökad kraft helt enkelt därför attdet är en förutsättning för luftfartens långsiktiga överlevnad.Kds tillstyrker förslag om inriktning och mål förLuftfartsverket m m, bortsett ifrån förslaget omresultatutjämning mellan statliga och kommunalaflygplatser. Omvandlingstrycket måste hållas uppe och är enförutsättning för resultat.10.3 ÖvrigtKds tillstyrker förslag ang. anslaget Beredskap för civilluftfart (C 1).Kds avvisar förslag ang. anslaget Driftbidrag tillkommunala flygplatser i skogslänen (C 2) och föreslår attanslaget ska bibehållas på samma nivå som för budgetåret1994/95. Denna ståndpunkt finns utvecklad i särskildmotion.11. Post- och telekommunikation 11.1 TelekommunikationDen svenska telelagen , som säkerställer att allamänniskor i vårt land oavsett bostadsort har rätt till godtelekommunikation -- såväl rösttelefoni, telefax somdatakommunikation, är plattformen för den enormt snabbautvecklingen som vi nu ser på den svenska telemarknaden.Allt fler aktörer ger sig in på marknaden och utbudet av olikaprodukter och tjänster ökar. Priserna sjunker och allt flermänniskor har råd att efterfråga tjänsterna. Utvecklingen påmobiltelefoniområdet är ett utmärkt exempel på vad somhänder när man vågar lita på marknadens funktionssätt. I ochmed att konkurrensen driver fram de bästa och billigastelösningarna sjunker priset på tjänsten. Detta gör att allt flerhar råd att efterfråga tjänsten. Vilket i sin tur skapar devolymmässiga förutsättningarna för att ytterligare sänkapriser. Detta gör att ytterligare en grupp människor har rådatt efterfråga teletjänster. Inget annat land i världen harkommit lika långt som vi i när det gäller avregleringav telemarknaden. Det finns heller inget annat land i världensom fått en lika hög penetration av mobiltelefoni, dvs.