ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Sk615 · 1995-01-25 00:00:00 — föreslog enhälligt i sittbetänkande ''Ett reformerat åklagarväsende'' (SOU1992:61) att skyldigheten att betala hundskatt avskaffas.Hundskattelagen tillkom 1923 då lösspringande hundar avblandras var ett samhällsproblem. är hundägarenskyldig att ha hunden under uppsikt. Undantagna ärjakthundar som får släppas under jakttid. Flertalet hundar ärrenrasiga och finns registrerade i hundklubbar. Kommunenshundregister används inte heller av polisen för att hitta ägaretill upphittade hundar. Några bärande motiv för att ha kvarnågon form av central registrering i kommunerna avhundinnehav kunde åklagarutredningen inte se att detföreligger.Enligt hundskattelagen skall skatt erläggas tillkommunen för varje hund som omfattas av skatteplikt. Densom har hund är skyldig att anmäla innehavet till kommunen.Vid underlåten anmälan utgår antingen avgift eller straff. Omskattskyldig medger att han underlåtit sådan anmälan kankommunen påföra honom dubbel hundskatt. Om inte sådantmedgivande föreligger kan istället saken anmälas till åtal ochden anmälningsskyldige dömas till dagsböter.Sanktionen är också stadgad för den som lämnar oriktigauppgifter och på det sättet försöker undandra sigskattskyldighet och för den som inte anbringar föreskrivetskattemärke. Åtal får väckas endast efter medgivande avkommunen.Debatten angående systemet med hundskatt har pågått imånga år och olika förslag har lagts, som inte lett tillförändringar i lagstiftningen på detta område.Ärenden angående hundskatt kan enligt min meninghänföras till den kategori bagatellartade förseelser som intebör belasta polis och åklagare. När åklagarutredningen år1990 behandlade frågan, lagfördes ca 40 personer för brottmot hundskattelagen, vilket visar att även kommunernaanser att detta inte är en sak för polis och åklagare. I stridmot lagens bestämmelser underlåter vissa kommuner att taut hundskatt.I sammanhanget bör nämnas att regeringsrätten i ettavgörande (mål nr 4099--1990)beträffande kommun slagit fast att en kommunhar rätt att fastställa hundskatten till 0 kronor.Justitieutskottet har i betänkande 1994/95:JuU2 Etteffektivare brottmålsförfarande enhälligt yrkat bifall till demotioner som krävt avkriminalisering av skyldighet attbetala hundskatt, vilket gavs regeringen till känna. Närsanktionerna mot brott att betala hundskatt föreslås avskaffasav ett enigt justitieutskott bör den naturliga följden bli atthundskattelagen upphävs enligtåklagarutredningens också enhälliga förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lagen om hundskatt bör upphävas.
mot · GI02Sk617 · 1995-01-25 00:00:00 — Tullverksamheten vid flygplatsen i kommer uppgifter om att tullen i skallläggas ner. Detta riskerar att få allvarliga konsekvenser inteminst för flygplatsens verksamhet.Flygplatsen har förbindelser till , som sedanEU-inträdet är att betrakta som tredje land. I vår är ocksåchartertrafik till planerad. kan flerinternationella resmål bli aktuella.EU kräver att flygplatser med direktförbindelse till tredjeland har tullverksamhet. Konsekvensen av att tullen läggsner i kan därmed bli att utlandslinjerna hotas. Dettaskulle i sin tur vara till skada för regionens utveckling. Idessa tider behövs mer av internationella kontakter, intemindre.Regionens näringsliv riskerar också att få försämradservice vid utlandshandel.Inom ramen för befintliga anslag ser vi det som angelägetatt tullverksamhet vid flygplatsen i upprätthålls, påså sätt att hög grad av konkurrensneutralitet gentemotflygplatser klassade som internationella erhålls. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av fortsatt tullverksamhet vidflygplatsen i .
mot · GI02Sk618 · 1995-01-25 00:00:00 — I regeringens proposition 1994/1995:54, ny lag om skattpå energi, m.m. infördes nya bestämmelser för inköp av denskattebefriade (energi- och koldioxidskatt) grönfärgadedieseloljan. I propositionen infördes olika regler för skepp(minst 12 m) och båtar. Skeppen får även från och med den1 inköpa den skattebefriade gröna dieseln.Båtarna måste däremot inköpa den högbeskattade ofärgadedieseln för att därefter kvartalsvis ansöka om skatten tillbaka(2,42--2,per liter beroende på miljöklass). Skälen tillde olika reglerna uppgavs i propositionen vara kontrollskäl.En dispensmöjlighet infördes för de båtar som kan anförasärskilda skäl, som exempelvis stora likviditetssvårigheter.Denna nya lagstiftning har ställt till stora problem förfiskebåtarna. Yrkesfiskarnas ekonomiska föreningar görstora gemensamma inköp för att få låga dieseloljepriser,denna olja är grönfärgad när den levereras och får såledesenbart användas till fiskeskeppen. Fiskebåtarna drabbasdärigenom av högre dieselpriser på mellan 1,50 och 2,00kronor exklusive skatten som de måste ligga ute med.Prisskillnaden för inköp av dieselolja blir ohållbart stor närett skepp kan köpa en liter dieselolja för ca 1,65 kronorinklusive moms och en båt måste betala ca litern.En stor del av det mindre tonnaget riskerar därmed att slåsut genom en lagstiftning som egentligen var ämnad attbefästa skattefrihet för fiskefartyg oavsett bränsle. Vidarekrävs det en onödigt stor byråkrati för att hanterayrkesfiskarnas ansökan om skatterestitution.Argumentationen om kontrollskäl är inte längre aktuellt dådet nu krävs särskilt fartygstillstånd för att bedrivayrkesmässigt fiske.Lagen om skatt på fartygsbränsle bör därför omedelbartkompletteras med en möjlighet för innehavare avfartygstillstånd att använda den skattefria grönfärgadedieseln.Avsikten med lagstiftningen kan ju inte ha varit att gynnaoljebolagen på bekostnad av yrkesfiskare med dieseldrivnabåtar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att komplettera lagstiftningen gällandeenergi- och koldioxidskatt, så att innehavare avfartygstillstånd för yrkesfiske kan använda den skattefriagrönfärgade dieseloljan.
mot · GI02Sk619 · 1995-01-25 00:00:00 — gäller olika regler för båtaröver 12 m (s.k. skepp) och båtar under 12 m (s.k. båtar). Iregeringens proposition 1994/1995:54, ny lag om skatt påenergi, m.m. infördes nya bestämmelser för inköp av denskattebefriade (energi- och koldioxidskatt) grönfärgadedieseloljan. Båtar över 12 m (''skepp'') får köpa denskattebefriade gröna dieseloljan. Båtar under 12 m (''båtar'')måste köpa den högbeskattade ofärgade dieseloljan för attefteråt ansöka att få skatten tillbaka kvartalsvis. Möjlighettill dispens finns visserligen, men då krävs särskilda skäl, tillexempel stora likviditetssvårigheter.Olikheterna mellan större och mindre fiskebåtar förstärksytterligare av att yrkesfiskarnas ekonomiska föreningar görstora gemensamma inköp för att få låga dieseloljepriser.Denna olja är av den gröna sorten och får endast användasav de större fiskebåtarna. De mindre fiskebåtarna går därmedmiste om dessa storköpsfördelar. Totalt kan prisskillnadenför dieselolja mellan större och mindre båtar uppgå till ca 5kr/liter.Enligt sjöfartsregistret är andelen skepp (över 12 m) ca 12procent och andelen båtar (under 12 m) . Denövervägande andelen av fiskebåtarna är alltså av den kategoriatt de måste köpa den dyrare dieseloljan för att i efterhandansöka om att få skatten tillbaka. De nuvarandebestämmelserna drabbar de mindre båtarna ekonomiskt ochorsakar onödig byråkrati.I dag krävs s.k. fartygstillstånd för att bedriva yrkesmässigtfiske. Kriteriet fartygstillstånd är bättre, rättvisare ochmindre byråkratiskt än att dra gränsen för skattebefrielse vidolika längd på båten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att även de yrkesfiskare som harfartygstillstånd för båtar får använda den skattebefriadegröna dieseloljan.
mot · GI02Sk620 · 1995-01-25 00:00:00 — Väg- och transportforskningsrådet har på uppdrag avTrafik- och gjort en prognos av sambandetmellan höjda bensinskatter och minskade utsläpp. Ickeoväntat kommer man fram till att ekonomiska styrmedelpåverkar trafiken och koldioxidutsläppen. Och naturligtvisär det så -- höjer man priset kommer folk att köra mindre ochutsläppen minskar. Men vilka blirsamhällskonsekvenserna?Vilka kommer att drabbas avprisökningarna?Vilka kommer att skära ner på sittbilåkande?Sker det frivilligt eller av tvång?Hur påverkassamhälle och individ?För landsbygden är bilen ofta det enda möjligakommunikationsredskapet till arbetet, affärer och övrigtätortsservice. Detta framgår bl.a. av statistik kringreseavdrag i deklarationerna.I finns ungefär tre miljoner privatbilister, varavcirka en miljon gör reseavdrag. I statistiken kan man ävenutläsa att bilberoendet inte är något som är specifikt för norraSveriges inland. Det är jämnt utspritt över landet, ochhandlar i stället om tillgång -- eller snarare avsaknad avkollektivtrafik.Vi hävdar att ett högt bensinpris drabbar landsbygdsboroproportionerligt hårt. Vi anser därför att det måste till andrastyrmedel för att minska gemene mans bilanvändning.Främst måste kollektivtrafiken förbättras, men vi insernaturligtvis att här finns en gräns för möjlig utbyggnad. Dåär den egna bilen det enda alternativet för landsbygdsbon.Att tvinga fram en minskning av den typen av bilåkandetorde inte vara eftersträvansvärt vare sig ur samhällets ellerindividens utgångspunkt. Det skulle omgående betydakonsekvenser för sysselsättning, skatteintäkter ochindividens välbefinnande.Vi motionärer vill ha en utredning till stånd där manbelyser konsekvenserna av ett högt bensinpris, speciellt pålandsbygden. Speciellt bör kostnaderna för arbetsresorbelysas. I det sammanhanget bör det mer tas fasta påkostnaderna för de arbetspendlare som inte har tillgång tillkollektiv trafik än den tid man tjänar på att åka egen bil --jämfört med att åka kollektivt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en utredning avkonsekvenserna av högt bensinpris på landsbygden, specielltkostnaderna för arbetsresor.
mot · GI02Sk621 · 1995-01-25 00:00:00 — Momsbefrielse på förnyelsebara energislag Det finns många trängande skäl till att en infasning avförnyelsebara, alternativa energislag nu är nödvändig för attkunna fasa ut kärnkraften och fossila bränslensom diesel, eldningsolja och bensin så snart som möjligt.Miljövinsterna är välbekanta och likaså behovet avförnyelse av energislagen så att de dels inte förbrukas, delsinte genom koldioxidutsläpp ytterligare förstärkerväxthuseffekten.För att ge tydliga signaler till industrin ochprivatkonsumenten är det nödvändigt att genom ekonomiskstyrning gynna de alternativa energislagen på bekostnad avde traditionella, mer miljöbelastande. En sådan tydlig signalvore att moms-befria dessa energislag och därmed öka deraskonkurrenskraft och möjlighet att etablera sig på marknaden.De alternativa energislagen är ju många: solkraft,energiskog, våg-, vatten- och vindkraft för att nämna någraexempel.I län görs nu en vällovlig satsning påbiodiesel. I ett samarbete mellan Svensk Ekobränsles fabrik iÖrkelljunga och , Stigsvig, nära Klippan lanserasbiodiesel, en kombination av animalisk och vegetabilisk olja,byggd på grisfett och rapsolja. Verksamheten har enligtmediauppgifter fått en god start. Så har t ex Norups gård iKnisslinge blivit en ''bio-mack'' där allmänheten kan köpabiodiesel under namnet ''rapsodi''. Erfarenheterna är mycketgoda av drivmedlet, som förutom att det är förnyelsebartockså är mindre miljöbelastande, bl a därför att det ärsvavelfritt och utsläppen av kolväten och partikelutsläpp ärmindre än med den bästa dieseloljan.Ett annat exempel är att landets första rapsoljebussar sedanett år tillbaka trafikerar . De två bussarna ska trafikeraLund och /under en försökstid på två år.Dessa bussar drivs med rapsolja behandlad med kaustiksodaoch alkohol för att göra den mer lättflytande. Nackdelen meddrivmedlet är bara att det är dyrare; litern motknappt litern för dieselolja.Många fler exempel kunde nämnas på hur rapsolja blirdrivmedel eller etanol blandas med bensin. I , med destora åkrarnas möjlighet att odla raps som drivmedel ochbränsle, skulle en momsbefrielse ge en mycket god stimulansför alternativ odling av gröda, som alternativ till att ställa avåkermark. kunde en sådanmomsbefrielse innebära etableringsmöjligheter, möjlighettill investeringar, och även efter periodens slut, ge möjlighettill en utvärdering . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en försöksperiod med momsbefrielsepå förnyelsebara energislag som t.ex. raps och etanol.
mot · GI02Sk623 · 1995-01-25 00:00:00 — Offentlig service till näringslivet När staten, av välmotiverade samhällsekonomiska skäl,nödgas minska anslagen till offentlig verksamhet kan i vissafall ökade samhällsekonomiska kostnader uppstå. Detta kanbli en följd av indragen service till näringslivet, därkonsekvenserna innebär ökade kostnader för de enskildaföretagen.Ett aktuellt exempel är den kraftiga reduktionen avbemanningen vid Tullkammaren i . Av 23anställda måste 20 lämna sina befattningar.Tullmyndigheten i betjänar bl.a. ett flertallivsmedelsindustrier, som har en omfattandeexportverksamhet. Exporten av jordbruksprodukter frånSkaraborgs län är betydande. Vid sidan av utförseln till EU-länderna, sker en betydande export till tredje land. Antaletsådana besiktningsärenden uppgår till över 5 000.Utvecklingen tyder på att detta antal inom snar framtid kanbli bortåt 8 000. Tullkammaren i är den enhetinom , jämfört med andra enheter, som har deflesta kontrollåtgärderna i samband med export av livsmedel.Genom EU-medlemskapet vidgas möjligheten förföretagen att på egna meriter utveckla nya högförädladelivsmedel för export, vilket innebär att kan få en heltny exportnäring.Denna typ av kontrollåtgärder måste rimligen utföras påplats hos de enskilda industrierna i samband med lastningen,vilken normalt sker direkt från via väderskyddadeanslutningar in i respektive lastfordon. Anledningen tilldenna rigorösa hantering är de bestämmelser som staten harangivit i livsmedelslagstiftningen.Tullverkets organisation måste således ges en sådanstruktur att den för samhällsekonomin nödvändiga servicentill näringslivet, och i synnerhet till livsmedelsindustrin, kanupprätthållas. De förändringar av organisatoriskastruktur som förordas i denna motion, bör kunna göras inomramen för det anslag som upptagits i regeringensbudgetförslag.Ovanstående exempel leder emellertid till principfråganom behovet av konsekvensanalyser före beslut om förändradservice till näringslivet. Staten bör bemöda sig om attklarlägga vad som kan inträffa i form av ökade kostnader förberörda avnämare, så att en besparingsåtgärd inte leder tillatt dess effekt -- samhällsekonomiskt sett -- äts upp av höjdakostnader i andra led. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om service tilllivsmedelsindustrin,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsekvensanalyser före beslutom förändrad service till näringslivet.1
mot · GI02Sk625 · 1995-01-25 00:00:00 — har undertecknad väckt motionerangående det okynnessmällande som förekommer varje årföre, under och efter nyårshelgen.Trots påvisade olägenheter har avisatkraven på åtgärder.Efter senaste nyårshelgen har allt fler rest kravet pååtgärder mot den alltmer tilltagande olägenheten. Gamla ochsjuka lider varje nyårshelg. Hundar och andra husdjur blir imånga fall helt vettskrämda.Ett organiserat smällande just kan välaccepteras av de flesta, men allt mer tenderar det att smällasveckor före och även efter nyårshelgen.Det är även tragedier och lidande som åsamkas. Varje årkan vi se och höra om nyhetsmediernas rapportering, därsärskilt unga människor mister ögon, fingrar etc. och blirhandikappade för livet.Detta är en tragedi för dem som drabbas och innebär storaonödiga sjukvårdskostnader.Att få hantera denna form av fyrverkeripjäser borde endastfå utföras av kunniga och ansvarskännande personer. Så skeralltid när t.ex. festplatser avfyrar fyrverkerier.Det har i olika sammanhang nämnts att svenska folketsmäller av nyårssmällare för ca per år.Ganska fantastiskt när nästan alla klagar över sin dåligaekonomi.Eftersom detta är en stor sanitär olägenhet så borde dettaockså betalas av dem som anser sig ha råd att lägga så mycketpengar på denna ''lyxkonsumtion''. Det är också ettmiljömässigt problem.Jag föreslår därför att det åläggs en miljö- och sanitäravgiftpå nyårsraketer och smällare. Denna avgift bör vara . På detta sätt skulle samhällskassan tillföras ca 1 miljardkronor.Det skulle inte heller drabba utsatta grupper som oftaåberopas när nya pålagor föreslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avgift på nyårssmällare.
mot · GI02Sk626 · 1995-01-25 00:00:00 — Jag föreslår att arbetsfordon, som av skorstensfejareanvänds vid sotningsuppdrag, får registreras som lastfordonäven om de är så kallade lätta lastbilar -- vikt under --och inte utrustade enligt den specifikation som gäller förlastbilar.För att inte personbilar av skatteskäl skall registreras somlastbilar, föreskrivs viss utformning av dessa -- som tillexempel att förarsätet skall vara avskilt från den för lastavsedda delen av fordonet.Det är vanligt att skorstensfejare som arbetsfordonanvänder bilar av så kallad combi-kupétyp, vilka enligtnuvarande regler ej kan registreras som lastfordon. Det gårinte att skydda bilens inredning från sot och aska påskorstensfejarens klädsel och utrustning. Ingen torde kommapå tanken att färdas i en sådan bil utan att vara utrustad medarbetskläder, som är lämpliga vid sotningsuppdrag.Skorstensfejarnas arbetsmiljö är så speciell, att det ärrimligt med särbestämmelser för deras transportfordon. Detär en relativt liten yrkesgrupp, vars villkor lätt nonchaleraseftersom beslutsfattare inte sätter sig in i deras situation. Jaganser att dispens bör kunna beviljas skorstensfejare attregistrera sina arbetsfordon som lastfordon -- oavsettviktklass -- under förutsättning att de används så som jag härhar angivit. Det bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om registrering av skorstensfejaresarbetsfordon med vikt under .
mot · GI02Sk627 · 1995-01-25 00:00:00 — En slöjdare eller hantverkare, båda begreppen används, ären person som tillverkar saker, vilka ofta har en gammalhistoria bakom sig. Svensk slöjd utgår i allmänhet fråntradition från äldre tider, men även nytänkande understöds.Många regler är utformade för att slöjden skall bli godkänd.En huvudregel är att slöjden skall tillverkas av naturmaterialoch främst av svenskt material. Slöjden kallas också förhantverk och det betyder, som namnet anger, att det mestaskall tillverkas för hand. Således syr man för hand iexempelvis läder och skinn, man använder gamla redskapnär man smider metaller och man använder handverktyg närman snidar i trä. Materialet som man använder är mycketdyrt, då även materialet i allmänhet tagits fram medhantverksmässiga metoder. Hantverksprodukter tar lång tidatt tillverka, ofta och upp till ett par veckor.Man har beräknat att timlönen i i genomsnitt förslöjdare ligger på 4,85 kr.Slöjdaren har gått en mängd kurser och utbildningar ochnär slöjdaren sen skall ställa ut sina produkter måste hon ellerhan först bli bedömd av en hemslöjdskonsulent. Alla verktygsom används köps för dyra pengar och dessutom behövs deten lokal eller verkstad att arbeta i. Prissättningen påhantverksprodukterna är alltid en svår fråga för slöjdaren.Avvägning måste göras mellan ett högre och mermarknadsmässigt pris eller att över huvud taget kunna säljasin produkt. Därför blir priset av nödvändighet endastobetydligt högre än vad materialåtgången är och eget arbeteräknas otroligt lågt.Den förra regeringen belade slöjd (hantverksprodukter)med moms. Detta har medfört att slöjdarna måste höja sinapriser och därmed minskas också avyttringen av slöjdalster.Flera slöjdare försöker leva på sin slöjd, men det är i de flestafall en omöjlighet. Skillnaden mellan vad som betecknassom konst och vad som är slöjd eller s.k. konsthantverk ärofta hårfin. För att bevara och ta tillvara en urgammalhantverkstradition så behövs det slöjdare i vårt land för attföra ett betydelsefullt arv vidare till kommande generationer.Därför är det mycket olyckligt att slöjden har belagts medmoms. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atthantverksprodukter (slöjd) skall befrias från moms.
mot · GI02Sk629 · 1995-01-25 00:00:00 — Tulltillägg är en administrativ sanktion som varitkontroversiell ända sedan den infördes. Inte minstnäringslivet har starkt motsatt sig en lag som innebär attlaglydiga företag hårt drabbas av sanktioner som inte står iproportion till den begångna förseelsen. Det handlar så gottsom alltid om ouppsåtliga fel som uppkommit undertidspress. Förekomsten av sanktionsmöjligheter innebär i sigockså ett stressmoment.En annan orsak till fel från tulldeklarantens sida kan varasvårigheten att behärska det komplicerade regelverket.Föreskrifterna är krångliga och en sanktionsavgift förmissförstånd kan inte vara rimlig. Det är också orimligt atttulltillägg utgår även i de fall när den korrekta uppgiftenframgår av annat, bifogat material. Det kan tilläggas attmotsvarande sanktion saknas beträffande fel som begås avmyndigheten.Nyligen har en majoritet i beslutat att felaktigtangiven importmoms åter skall ingå i underlaget förtulltillägg. Här ligger det stötande i att den tullskyldigedrabbas av tillägg trots att han inte gör någon definitivskattevinst. Samma summa som han betalar in får han ju lyftaav vid nästa momsredovisningstillfälle.Sveriges inträde i EU har inneburit att importörerna fåtten mängd nya regler att hålla reda på. Enligt samstämmigauppgifter från , är situationen mycketbesvärlig, inte minst på grund av svårigheten att fåtillförlitlig information om hur alla nya regler skall tillämpas.Dessutom har inlämningsfristen för tulldeklarationerminskat från 15 . I detta läge är hotet om tulltilläggovanligt olämpligt.Det finns också anledning att rikta en rent principiell kritikmot tulltillägget. Detta synes egentligen ha tillkommit för attmyndigheten skall slippa att inför domstol bevisa attdeklaranten begått ett fel. Cheferna för tullverken inom EUhar gjort ett uttalande inom ramen för det projektsom går under namnet Customs 2000, där de starktifrågasätter det system av administrativa sanktioner somvissa medlemsländer tillämpar.Det är också intressant att notera att de så starktunderstryker att det är ett gemensamt intresse för tullverkenoch de legitima parterna i utrikeshandeln att förenklatullprocedurerna.Av de skäl som redovisats ovan bör tulltilläggen avskaffasredan från . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att avskaffa reglerna om tulltillägg.