mot · GI02Jo241 · 1995-01-25 00:00:00 — Det skånska näringslivet fungerar som en nödvändig motorför den regionala utvecklingen, men näringslivets framgångär i sin tur starkt beroende av andra övriga sektorer inomregionen. På företagssidan är inslaget av jordbruk ochlivsmedelsindustri stort, särskilt i län där dessanäringar har en hög andel av den totala sysselsättningen.Skåne har påbörjat en anpassning till framtidensnäringslivsstruktur som är mer uppbyggd på tjänste- ochserviceproduktion än varuproduktion. Men strukturen ärojämn inom regionen med störst problem i den östra delen.Dessutom är näringslivet otillfredsställande differentieratmed en otillräcklig andel av framtidsinriktad industri.Regionens problem hänför sig till den hemmainriktade ochmindre kvalificerade löneintensiva industrin. Sammantagetfår nog -- inte minst med tanke på vårt jordbruk --anses vara den del av som mest liknar EU.Den svenska internationaliseringen gör visserligen landetextremt utlandsberoende men ger också extra möjligheter förvårt näringsliv. Denna internationalisering har givetviskraftigt ökat genom det svenska EU-medlemskapet.Skånsk näringslivsmobiliseringDen pågående och allt starkare internationaliseringen kanbli en möjlighet till en ny och positiv utveckling, där skånsktnäringsliv får en nyckelroll och blir ett centrum i en nygeografisk Nordeuropabild.Detta sker inte av sig självt. För att det ska bli en realitet,krävs en stor målmedvetenhet, en gemensam idé och ettsamlat handlande från de regionala näringspolitiskaaktörerna. har starka argument som stöder lanskapetsplacering i ett större regionalt sammanhang och kanskeframförallt inom . Starka argument finnsockså i täthet och närhet till regionalt tillgängliga nätverk avföretag och kompetens. har traditionellt en svagarekoppling inte bara affärsmässigt utan också kulturellt tillresten av den egna nationen.De näringspolitiska aktörerna i måste, för att uppnåkraftsamling runt en gemensam idé, samlas runtgemensamma värderingar. Förutsättningen för enframgångsrik skånsk näringspolitik är att alla kan och vågarspänna kraften till en vision om vart man vill nå. Kortfattatuttryckt är visionen att ska vara medelpunkti norra år 2000.För att nå denna vision krävs många olika insatser. Dethandlar framför allt om att företag och människor i Skåneska vinnas för saken. Det är först om dessa krafter sätts irörelse, som kan bygga den grund som görcentrumtanken intressant och trovärdig för andra i regionen.Strategins syfte är att attrahera människor och företag somvill växa i en miljö som ger goda förutsättningar för detta.En sådan strategi innebär främst att man behöver preciseraoch tydliggöra profil som tillväxtregion.Särskild jordbruksoffensivUtgångspunkten på den skånska jordbruks- ochlivsmedelssidan är att ett lantbruk också är ett företag och attvad ovan anförts om näringslivsmobilisering därför ska gällaäven här. Men naturligtvis finns vissa skillnader som skabehandlas.I finns särskilt goda -- till natur och klimathörande -- förutsättningar men dessutom kompetens ochkonkurrenskraft med både kvalitet och pris. Målet måste varaatt vår jordbruksproduktion ska klara sin avsättning både påden inhemska marknaden och på exportmarknaderna ochdetta även i ett tufft EU-klimat. Detta förutsätter en starkhemmabas och en uppgradering av konkurrenskraften bl.a.genom att sänka produktionskostnaden på animaliesidan.Det krävs därvid en rejäl och långsiktigt planeradstrukturrationalisering för att uppnå nödvändigastorskalighetsfördelar, och detta måste vara möjligt inomramen för konkurrenslagstiftningen. Satsningar måste skeför att påskynda den pågående teknikutvecklingen. Vidare ärdet viktigt med samverkan inte bara inom utan ävenöver nationsgränsen och särskilt då med Danmark.Information och rådgivning till jordbrukarna är ett viktigt ledför att nå målet.Livsmedelskedjan startar i den primärajordbruksproduktionen men fortsätter sedan i många led föratt till slut nå konsumenten. Här krävs produktutveckling ochrationaliseringar särskilt i förädlingsindustrin,distributionshanteringen och dagligvaruhandeln samtoffensiva satsningar på marknadsföring.Jordbrukets uppgift ska inte bara vara att produceralivsmedel utan arealen måste också kunna användas förproduktion av energi och industriella råvaror.Även andra areella näringar än jordbruket har sinaproblem. Därför bör även situation för trädgårdsnäringenoch fisket uppmärksammas.För att undvika alla missförstånd bör tilläggas att dennajordbruksoffensiv inte får ske på bekostnad av livsviktigadimensioner som öppna landskap och en god miljö.Liberal utgångspunktI en liberal marknadsekonomi råder fri konkurrens utanregleringar och subventioner. Den underförståddasjälvklarheten är att det därvid ska föreligga likakonkurrensförutsättningar.På jordbruks- och livsmedelsområdet förekommeringående regleringar och omfattande subventioner över helavärlden inkl. inom EU. Arbete pågår inom både /WTOoch EU för att avveckla regleringarna och subventionerna.På vägen mot detta slutmål krävs det att i vart fallmedlemsländerna inom EU går i takt i avregleringsarbetet.Mot denna bakgrund och för att konkurrensen inte skasnedvridas måste ligga på EU-nivå och då varkenhögre eller lägre. För att effektivt bevaka att den svenskastödnivån ligger neutralt bör med jämnamellanrum genomföra särskilda konkurrenskontroller.Sådana är ju av stort intresse förkonsumenterna/skattebetalarna.Nödvändiga förutsättningarEn framgångsrik skånsk jordbruks- och livsmedelsoffensivbygger på fyra grundläggande förutsättningar.1. Nationellt marknadsinriktat mål. -- Landet behöver ettlångsiktigt mål på jordbruksområdet. går in i EUsjordbrukspolitik och vi gör detta med bl a den uttaladeförutsättningen att verka för en ändring av densamma. Enförändring blir också nödvändig därigenom att EU sakta mensäkert öppnar sig mot . Även samarbetet inomGATT/WTO leder till förändring främst genom en sänkningav regleringsgraden världen över. Med vilken hastighet dessaprocesser kommer att drivas vet vi mycket lite om, men ävenom vi förutsätter en långsam process, så är slutmålet ändåkänt. , , och världens jordbruk kommer attfå arbeta tillsammans på en i det närmaste avregleradinternationell livsmedelsmarknad, där varje landslivsmedelsproducenter utifrån sina kompetenser ochförutsättningar kommer att forma sin roll i en internationellarbetsfördelning. måste varje del i den nationellalivsmedelskedjan bära sin del av kostnaden men ocksååtnjuta rimlig del av vinsten.Jordbruks- och livsmedelspolitikens mål bör vara attsmidigt och konsekvent anpassa det svenska jordbruket tillatt leva upp till sin rättmätiga plats i denna arbetsfördelning.Myndigheter och politiker är inte längre en motpart tillnäringen vid återkommande prisförhandlingar. Regeringenbör därför i samråd med konsument- respektiveproducentsidan formulera en målsättning för enmarknadsinriktad jordbruks- och livsmedelspolitik.2. Sänkning av regleringsgraden. -- Redan nu måste depolitiska ingreppen verka för en sänkning avregleringsgraden inom jordbrukssektorn. Vi kan inte nu ökaavståndet till en marknadsmässig resursfördelning för attsedan minska det . En sådan instabilitet i detpolitiska handlandet skadar näringen och landet.Vissa genomförda och diskuterade åtgärder tycks vara avden karaktären att de ökar regleringsgraden och bör därförvara aktuella för omprövning. Här kan nämnas två exempel.Subventioner i form av ej avkastningsrelateradearealersättningar leder huvudsakligen till att vi avlägsnar ossfrån en marknadsmässig resursfördelning. enbartlämplig för vallodling kan komma att överföras tillspannmålsodling. Begränsningen av antaletinterventionsorter för spannmål har samma effekt. OmSverige skall ha 4 orter (medan har 28) avlägsnar sigden svenska prisbildningen från den marknadsmässigtriktiga.Regeringen måste inför alla förslag göra en analys avförslagets konsekvenser som belyser den prisbildnings- ochresursfördelningseffekt förslaget har i förhållande till vadsom kan förväntas råda på en avreglerad marknad.3. -- Området runtsödra har komparativa fördelar för produktion avlivsmedel. Området, som omfattar norra delarna av Tysklandoch , , östra , och södraSverige har ca 75 miljoner innevånare.Livsmedelsproduktionen inom området bör ges så goda ochlikartade utvecklingsförutsättningar som möjligt. Detta föratt tillskapa långsiktigt uthållig konkurrenskraft. HelaÖstersjöregionens utveckling kommer att bli mycketberoende av hur livsmedelsproduktionen utvecklas. Detverkar vara så att är det starkaste ochmest utvecklingsintensiva livsmedelslandet i regionen.Sydsvenskt lantbruk och livsmedelsindustri måste på allasätt ges möjligheter att hålla en med danskarna jämförbarposition. I finns ett antal utbildnings- ochforskningsinstitutioner inom livsmedelsområdet. Dessamåste tillförsäkras resurser för ett intensifierat samarbete iförsta hand med och för att underlätta näringslivetsegna utvecklingsansträngningar.4. Likvärdig politisk kostnadsbelastning. -- Inte minst motbakgrund av vad som anförts ovan är det viktigt attproduktionen i inte drabbas av politiskt beslutadekostnader som kraftigt avviker från dem som gäller inomnärområdet. Marknaden är nu öppnad och såväl danska somtyska livsmedelsprodukter finns i våra butiker. Det finnsmånga kalkyljämförelser mellan och Själland.Analyserar man kalkylerna finner man att exempelvis attMalmöbonden, om alla nu liggande förslag blir genomförda,drabbas av politiskt beslutade kostnader på 18--per kgspannmål medan hans danska kollega får betala ca . Ensådan differens påverkar givetvis den sydsvenskakonkurrenskraften starkt negativt. Regeringen måste avståfrån sådana kostnadsbelastningar som kommer attomöjliggöra för att tillvarata sina naturligaförutsättningar för livsmedelsproduktion.Viktiga satsningarFör att nå uppställda mål och utnyttja verksamma medelmåste man satsa på ett avancerat forsknings- ochutvecklingsarbete med praktisk inriktning. Även här ärDanmark ett föregångsland. Där har etablerats treforskningscentra med tillsammans 120 medarbetare inkl. 35forskningsstuderande och med löpande kontakt med 120företag. Dessutom har igångsatts ett ramprogram om 1miljard kronor. Detta är nu till största delen intecknat genomprojekt betr. bl.a. bioteknologi, köttforskning och mjölk.Vidare har man åtskilliga marknadsföringsprojekt och fleraindustrinära utvecklingsprojekt. Detta visar att även Sverigemåste göra kraftiga infrastrukturella satsningar medinriktning på jordbruks- och livsmedelssektorn, särskilt medtanke på vårt agerande på Europamarknaden. Regeringenuppmanas ta fram ett konkret program för hurförutsättningarna för livsmedelsproduktion bästskall tillvaratas. Så kan lämpligen ske genom ett svensktramprogram på mycket hög ambitionsnivå kring ett skånskt''nätverksuniversitet'' bestående av meddess ekonomiska högskola och tekniska högskola,i med dess anläggning påBalsgård samt övergripande skånska jordbrukspolitiska målet skavara att först bli lika bra som och sedan bäst iEuropa; men den helt avgörande -- och typisktmarknadsliberala -- förutsättningen är att vårt jordbruk fårkonkurrera på lika villkor med övriga länder.Skånsk diskrimineringI finns det en känsla av ''orättvis'' behandling iförhållande till rikets övriga regioner. Realiteten i dennabedömning kan bäst illustreras genom statsmakternasfördelning av anslagen till regionala utvecklingsinsatsermellan de olika länsstyrelserna i landet. Vid en rangordningmellan de 25 länsstyrelserna placeras ochKristianstads län i tabellens absoluta bottenskikt. En sådanbild talar för sig själv.Även i regeringens lista med förslag till fördelning avmedel från till målområdena 2 och 5bdiskrimineras . Inte något stöd föreslås till någotskånskt område, trots att man därmed allvarligt förstör detskånska lantbrukets möjligheter . Däremoterhåller både närliggande och likvärdiga områden stöd.Några särskilt upprörande exempel är att iBlekinge med sin lönsamma bilfabrik får stöd men inte denfattiga skånska grannkommunen och likaså att rikaKarlshamn med expanderande näringsliv och hamn gynnasmed stöd men inte stangerande med sin hamn.Om nu stöd ska utdelas så måste ett minimikrav vara attdet inte används helt godtyckligt och så attkonkurrensförutsättningarna kraftigt snedvrids. Men nuverkar så likväl bli fallet och då måste i vart fall de störstaorättvisorna åtgärdas på lämpligt sätt. Så kan ske genomgynnsam behandling av vid medelstilldelning vadgäller målområdena 3 och 4. Ytterst finns möjligheten att ökaden skånska tilldelningen av det nationella anslaget förregionala utvecklingsinsatser.I nuvarande allvarliga arbetslöshetssituation handlar detäven om arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Särskilduppmärksamhet måste ägnas arbetslösheten istorstadsområdena, för del i och Helsingborg.De sociala effekterna av hög och långvarig arbetslöshet kanpå goda grunder antas vara större i storstaden än i andra delarav landet. Dessutom kommer en sådan arbetslöshet att geallvarliga skador på hela samhällsekonomin. börockså framhållas att tillväxtgenererande insatser istorstadsområdena positivt kommer att påverka utvecklingeni hela landet. Därför gäller det att satsa särskilt på bl.a.tidigareläggning av infrastrukturella investeringar ochomfattande upprustningsprogram beträffande offentligabyggnader och VA-system särskilt i de större skånskastäderna.Skånska rådetEtt lyckosamt resultat av en skånsk framtidssatsningförutsätter en bred regional samverkan inom . Detskånska parlamentet -- som behandlas i särskild motion --har här en ansvarsfull nyckelroll. Till detta parlament bördärför knytas ett regionalt utvecklingsorgan som stimulerartill en fruktbar samverkan mellan parlamentariska organ,myndigheter och näringsliv för offensivt arbete medregionens frågor.Denna näringspolitiska grupp -- här döpt till '''' -- har till huvuduppgift att hålla grundsynen ochvisionen levande , att verka för samordningmellan de olika näringspolitiska aktörerna och att driva vissafrågor som kräver gemensam hantering.Till detta organ bör knytas ett regionalt forskningsråd samterforderliga regionala utvecklingsgrupper. Dessa senaregrupper bör var och en behandla sitt intresseområde,exempelvis skilda näringslivsbranscher, jordbruk,utbildning, kultur, kollektivtrafik och turism. Gruppernassammansättning anpassas till det aktuella intesseområdetmen bör innehålla företrädare från både myndigheter ochprivata näringslivet.En särskilt angelägen uppgift blir att etablera nära danskakontakter.Parlamentariskt målDenna regionala mobilisering måste ske inte bara iorganiserade utan naturligtvis även i demokratiska former.Här har det skånska parlamentet sin givna plats, vilketnärmare behandlas i en särskild motion. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en marknadsinriktad målsättningför jordbruks- och livsmedelspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsekvensanalyser beträffandemarknadsmässig prisbildning och resursfördelning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om politiskt beslutadkostnadsbelastning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ramprogram på jordbruks- ochlivsmedelssektorn för ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvis fördelning av EU:sstrukturfonder till målområdena 2 och 5b,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvis fördelning av EU:sstrukturfonder till målområdena 3 och 4,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvis fördelning av det regionalautvecklingsanslaget,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda konkurrenskontroller påjordbruks- och livsmedelsområdet.