mot · GI02Sk58 · 1995-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:203 Finansiering av medlemskapet i Europeiska unionen I proposition 1994/95:203 föreslås de återstående åtgärdersom enligt regeringen bör finansiera avgiften förmedlemskapet i den Europeiska unionen. Utgångspunktenför förslagen är de principer regeringen redovisade förriksdagen under hösten 1994.Sammantaget innebär regeringens olika förslag omfinansiering av EU-avgiften skatteskärpningar på totalt drygt14 miljarder kronor. Det motsvarar en ökning avskattetrycket med en procentenhet mätt som andel av densamlade produktionen. De nu aktuella förslagen, som medförskattehöjningar på sammantaget ,omfattar främst införande av fastighetsskatt förkommersiella lokaler och industrifastigheter. Vidare föreslåsskärpta energiskatter, en höjning av försäljningsskatten påmotorfordon och en begränsning av rätten till avdrag förpensionsförsäkringspremier.Det senare förslaget behandlas i en moderat partimotion,1994/95:Sk57. Med utgångspunkt i vår principiella syn påbeskattningen av pensionssparande och desamhällsekonomiska effekterna yrkas avslag på förslaget.I motion 1994/95:Sk36 redovisades ModerataSamlingspartiets uppfattning beträffande budgeteffekternaav det svenska medlemskapet i EU. En avgörandeutgångspunkt är att statens upplåningsbehov inte får stigasom en följd av medlemskapet. Utgifterna för medlemskapetskall täckas genom omprioriteringar och besparingar istatsbudgeten.Den inriktning regeringen angav, att finansieringen skallbelasta olika områden och verksamheter i proportion till hurde gynnas av medlemskapet och då främst genomskattehöjningar, avvisades. EU-medlemskapet bör i likhetmed övriga statliga åtaganden finansieras inom ramen för detnormala budgetarbetet genom icke specialdestineradeåtgärder.I detta sammanhang avvisades det konkreta förslaget omhöjd löneskatt genom införande av en ny allmän löneavgift.Vi redovisade också samma inställning beträffande deförslag som har konkretiserats i propositionen1994/95:203. I den ekonomiska partimotionen i januariredovisades ett heltäckande moderat budgetalternativ, inomvilket de utgifter som medlemskapet föranlederfinansierades fullt ut genom besparingar.Vi har självfallet samma grundläggande uppfattning nu omhur medlemskapet i EU skall finansieras. I denna motionredovisas konkreta ställningstaganden till förslagen iregeringens proposition. Till det kommer ställningstagandenrörande andra skattehöjningar som genomförts av regeringenoch som inte behandlats i våra motioner omarbetsmarknadspolitiken (1994/95:A52) eller med anledningav kompletteringspropositionen (1994/95:Fi31).Fastighetskatten bör slopas -- inte byggas utRegeringen föreslår att en fastighetsskatt på en procentinförs för kommersiella lokaler och på vad gällerindustrifastigheter. Den tidigare aviserade utvidgningen avfastighetsskatten till jord- och skogsbruk genomförs inte. Isyfte att förstärka budgeten och ersätta tidigare beslutadebesparingar i räntebidragssystemet genomfördes hösten1994 en generell höjning av fastighetsskatten på bostäderfrån 1,5 till 1,7 procent.Fastighetsbeskattningsutredningen, som hade som sinuppgift att analysera och beskriva de principiellautgångspunkter som bör gälla för beskattning av fastigheter,redovisar bland annat följande (SOU 1994:57):Utredningens slutsats är att fastighetsskatten medför attskattemässig neutralitet inte uppnås mellannäringsfastigheter och annan näringsverksamhet.Fastighetsskatt får därför inte utgå på näringsfastighet.Den föreslagna fastighetsskatten på industribyggnaderkommer att drabba mindre företag med svag lönsamhetsärskilt hårt. De kommer inte minst att gälla nystartadeföretag. Fastighetsskatt på kommersiella lokaler leder tillhögre lokalkostnader, men kommer också att kapitaliseras ilägre fastighetspriser och därmed sämre förutsättningar attåterhämta de stora förlusterna inom den finansiella sektorn.En referensgrupp inom ramen för , bestående av personerverksamma inom fastighetssektorn och inom den finansiellasektorn, uttalade med anledning av de förslag regeringenaviserade följande:Vi är särskilt oroade över förslaget att införa fastighetsskattför kommersiella fastigheter. Det är just för de kommersiellafastigheterna som överproduktionen varit som störst och detkommer att ta för marknaden att återhämta sig.Därför är det viktigt att inte ytterligare fördröja dennaåterhämtning genom införandet av en fastighetsskatt. Ensådan åtgärd får betydande negativa effekter försysselsättningen i den redan hårt drabbade byggbranschen.En fastighetsskatt ökar dessutom riskerna för nyakreditförluster.På en beståndsmarknad som fastighetsmarknaden är detavgörande för aktören att kunna agera långsiktigt. Attminska den politiska risk som är förknippad medinvesteringar i fast egendom blir därför en viktig uppgift förden nytillträdda regeringen. Det är också genom enlångsiktigt trovärdig politik vi kan få ner räntelägetoch därigenom påverka den absolut viktigastekostnadsposten för fastighetsmarknaden. Vi är övertygadeom att fastighetsmarknaden med långsiktiga och rimligaramar på nytt kan komma att utgöra en positiv och stabil delav den svenska samhällsekonomin.Det är också anmärkningsvärt att regeringen somman höjer och breddar fastighetsskatten föreslår särskildaåtgärder som syftar till att stimulera byggsektorn genombidrag. Engångsåtgärder på några miljarder som inte gerönskade effekter ställs emot varaktiga skattehöjningar påungefär . En stabilisering ochuppgång i byggsektorn förutsätter istället en stabil ochtrovärdig politik som skulle ha givit förutsättningar förlångsiktiga investeringar i byggnader inom såväl näringslivetsom vad gäller bostäder. Regeringens förslag som verkar irakt motsatt riktning bör avslås. Dessutom börfastighetsskatten för bostäder sänkas till 1,5 procent.Höjda energiskatter avvisasRegeringens förslag om höjd koldioxidskatt har justeratsjämfört med vad som aviserades hösten 1994.Koldioxidskatten föreslås nu höjd inte enbart för industrinutan generellt. Näringslivet drabbas genom förslaget avytterligare kostnader och hushållen får bära ytterligareprisökningar på bensin, eldningsolja m m. Förslaget avslås.Det gäller med samma motivering övriga förslag om skärptenergibeskattning.Vi vill emellertid inte utesluta att den miljörelateradebeskattningen skärps. Det bör i så fall kombineras med andraskattesänkningar. Beslut om detta bör emellertid inte tasförrän ett tillfredsställande underlag har redovisats från denparlamentariska utredning som just inlett sitt arbete.Oförändrad försäljningsskatt på motorfordonRegeringens skäl för att föreslå höjd försäljningsskatt påmotorfordon är att skatteuttaget i princip varit oförändratsedan 1987. Man föreslår därför en höjning av skatten och därefter en indexering.Enligt vår uppfattning bör inte en skattehöjning enbartkunna motiveras med att skatteuttaget varit oförändrat sedanett antal år. Det svenska skatteuttaget är redan så högt att detistället bör sänkas.Förslaget om höjd försäljningsskatt på motorfordon ärnegativt ur miljösynpunkt. I sker enmycket långsam omsättning av fordonsparken. Det leder tillatt äldre bilar med sämre miljöprestanda finns kvar i trafikenunder med ökad miljöbelastning som följd. Denhöjning av försäljningsskatten som föreslås kommer attöka kostnaden ytterligare för att ersätta gamla fordon mednya.Det torde ankomma på utskottet att utarbeta erforderliglagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk krafti enlighet med vad som anförts i motionen,3. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1983:1104) om särskild skatt för elektriskkraft från kärnkraftverk i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt påmotorfordon i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt i enlighet medvad som anförts i motionen,6. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt i enlighet medvad som anförts i motionen,7. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt ienlighet med vad som anförts i motionen,8. att beslutar sänka fastighetsskatten påbostadsfastigheter till i enlighet med vad som anförtsi motionen.