mot · GI02So422 · 1995-01-25 00:00:00 — Gentekniken ur ett socialt perspektiv Utvecklingen när det gäller genteknik går rasande fort. Detsom var fantasier är verklighet idag.I början av 60-talet lyckades man dechiffrera den genetiskakoden -- allt liv från bakterie till människa kodas i princip avfyra bokstäver i form av nukleotider, länkade efter varandrai långa kedjor. lyckades forskarnaframställa den första konstgjorda genen. Under 70-taletutvecklades hybrid-DNA-tekniken. gav manklartecken för användning av genmanipulerade bakterier isyfte att höja frosthärdigheten hos jordgubbar ochpotatisplantor. beslöts att patent pågenmanipulerade djur kan sökas. harkartläggningen av människans arvsmasssa genomförts i detmultinationella projektet ().Syftet är att skriva Livets Bok -- arkiverad i jättelikadatabanker.För att förstå betydelsen och omfånget av de socialafrågeställningar, problem och hot som uppstår som en följdav den allt snabbare utvecklingen på genteknikens områdefinns skäl att utgå från tidigare historiska skeenden. Denmest relevanta -- men också mest skrämmande --utgångspunkten är tidigare rashygieniska resonemang.Begreppet rashygien förknippas vanligen medNazitysklands drömmar om den ''rena ariska rasen'', menredan 1925 bildades i Gesellschaft fürRasenhygiene. Universitetsinstitutioner inrättades och deflesta medicinska fakulteter undervisade i rashygien redanföre det att nazisterna tog makten . Förebild var deamerikanska lagar som antagits . Målet varatt sortera ut vad man uppfattade som dåliga egenskapergenom sterilisering. Även i förordade mångarashygien.Och då? Fältet ligger öppet för rashygien på ett sätt somman tidigare bara kunnat drömma om för att få fram denförment rena och effektiva människan. Redan har landstingbeställt beräkningar på hur mycket pengar som finns att tjänaom man med genteknikens hjälp kan sortera bort medgener som kan medföra att sjukdomar bryter ut som kankosta sjukvård. Den ofta förekommande invändningen omatt de som fört världen framåt -- inte minst då det gällerkultur -- aldrig skulle ha fötts om rashygien och ekonomiskeffektivitet fått råda är värd att begrunda. Eller är det så attnågon sorts högre och mer objektiv vetenskap sitter inne medsanningen och att vi därmed inte behöver oroa oss?Hur fungerar vetenskapen? har i skriftenDe vetenskapliga revolutionernas struktur förkastat alla idéerom att det är sanningen som vetenskapen söker. Enligt Kuhnförändras inte vetenskapliga idéer därför att nya fakta läggspå bordet. Vetenskapen fungerar genom att accepteramodeller (paradigm) för hur världen fungerar. När ettparadigm satt sig så sitter det där. Finner man motsägelser såavfärdas dessa som dålig vetenskap. Eller också ignoreras deeller påstås ha tillkommit av felaktiga eller ovetenskapligametoder. När nya kunskaper börjar blibesvärande ersätter ett nytt paradigm det gamla, envetenskaplig revolution uppstår. Och så ägnarvetenskapsmännen sig åt att söka detaljer i den nya modellenistället för den gamla -- och är lika motvilliga att accepteraavvikande information som de var tidigare. Men inte baradet: när en ny modell intagit sin plats kan vetenskapen tittapå samma saker som man studerat och se helt nyating, som stämmer in i den nya modellen.Vi vet således inte om vi närmar oss sanningen trots attkunskapen väller över oss. Att utifrån detta hantera en tekniksom bygger på nuets kunskap, men inte på sanningen, ochsom griper in i något så stort och väldigt som evolutionen,arternas framväxt och arvsmassan är naturligtvis likafantastiskt som vettlöst. Ju större påverkan en teknik har pålivsbetingelserna, och rum, ju vådligare blir varje stegsom bygger på kunskap som inte utgör sanning.Vilka visioner finns då för framtidens samhälle? Vilkamöjligheter ger gentekniken att ''förbättra och effektivisera''samhället? Eller handlar det möjligen om hot? Låt oss utifrånett antal nobelpristagare granska hur framtiden kan te sig:* fick 1946 förupptäckten att röntgenstrålar kan orsaka mutationer. Mullervar en stor förespråkare för rashygien. Bl a lanserade han idénom att sperma från ''värdefulla män'' borde djupfrysas ochbevaras i spermabanker för att befrukta så många kvinnorsom möjligt. Muller hävdade: ''The more intelligent you are,the more children you should have. ''* , som fick för pionjärinsatserinom DNA- forskning, hävdar att ''inget nyfött barn bordefå kallas människa förrän det genomgått vissa tester när detgäller arvsanlag. Om det inte klarar dessa prov har detförverkat sin rätt till liv''. * , som delade med förupptäckten av har hävdat: ''Omett barn inte levnadsförklaras förrän efterförlossningen kunde alla föräldrar beredas tillfälle att taställning, medan bara ett fåtal har möjlighet under detnuvarande systemet. Läkarna kunde låta barnet dö omföräldrarna så ville och därmed spara en massa elände ochlidande. Jag anser att ett sådant synsätt är det enda förnuftigaoch barmhärtiga.'' Det är som blev chef förHUGO:s största delprojekt, som drivs av amerikanskaNational . * Nobelpristagaren har hävdat: ''Om enöverlägsen individ är identifierad, varför inte kopiera dendirekt hellre än att riskera störningar genom naturlighybridisering, inkluderande den sexuella. Lämna sexuellfortplantning till experimentella ändamål... När manförsäkrat sig om en lämplig typ se till att behålla den medklonial förökning. ''Idéerna om rashygien är gamla. Tekniken att genomföraden växer nu fram med svindlande hastighet. Idéerna omrashygien finns också . Vad kan då en blandning avbiologiska fundamentalister -- ett nytt prästerskap i vitarockar -- och olika politiska och ekonomiska system ledatill?Auktoritära politiska system kan naturligtvis utnyttja dennya tekniken i allehanda syften. Men även det vi uppfattarsom demokratiska system kan utnyttja tekniken för olikasyften -- i när det ekonomiska systemet alltmerreducerar människan till att vara en ekonomisk varelse, varsfrämsta värde ligger i produktion och konsumtion, kannaturligtvis genetisk utrensning ske i stor skala i ett rentrashygieniskt syfte. måste nya kunskaper omsättassnabbt för att insatt kapital skall förräntas på optimalt elleråtminstone nödvändigt sätt. Mycket tyder på attgenteknikens sociala följder kan bli självgående, att politikeroch människor kan vare sig styra eller förhindraen utveckling som riskerar leda till en omänsklig värld därenskilda människor ställs inför valmöjligheter som mångakännande människor inte orkar leva med. Att välja vilka somskall födas, vilka arv som skall föras vidare är exempel påsituationer som redan nu är tunga. Gensamhället kaninnebära att de som klarar det genetiska nålsögat, somriskerar att bli allt smalare, får leva. Det var inte godhetenhos människor som satte stopp för rashygienensgenomförande -- det var teknikbrist. Tekniken finns idag.Det handlar naturligtvis inte om teknikfientlighet då mankritiserar den gentekniska utvecklingen. Det handlar snarareom att inse att människan inte är mogen att hantera detredskap som hon skaffat sig. Och att inse att genteknikensom teknik kommer att styra samhället och människan merän någon politiker eller aktör på marknaden någonsin kunnatgöra.Kunskap är neutral, den är vare sig god eller ond, brukardet hävdas. Denna tes är emellertid tämligen ointressant. Defrågor vi måste ställa oss är: Hur kommer kunskapen att styrasamhället? Hur kommer kunskapen att användas? Varförskulle kunskapen inte missbrukas? Vad händer omkunskapen missbrukas? Vilken världsbild byggerkunskaperna på? Skall du få rätt att föda kostsammagenetiskt olämpliga barn och skall landstingen betala för ditteget val? Varför anställa någon med dåliga gener? Varförskulle ett försäkringsbolag försäkra någon med dåliggenkarta?Vad kan vi då konkret göra? För det första måste regeringoch riksdag initiera och ge förutsättningar för en bred folkligdebatt om gentekniken. För det andra måste lagstiftningenanpassas efter den nya tekniken. Debatt och lagstiftning fårinte komma igång när det redan är för sent -- politiker ärredan på väg att bli överkörda av det som sker.Utifrån detta perspektiv föreslår de gröna attregeringen skall avsätta för information ochdebatt om gentekniken och det nya gensamhälle som växerfram. Det är bara debatt och information som kan geförutsättningar för att människor skall kunna vara delaktigai en samhällsutveckling. Organisationer som utifrån olikaperspektiv vill informera och debattera gentekniken ochgensamhället skall kunna söka medel för att finansiera detta.Även universitet, högskolor och skolor skall kunna sökamedel.Miljöpartiet de gröna anser också att lagstiftningen måsteskärpas då det gäller gentekniken och hur dess följder brukasi samhället. Därför kräver vi att regeringen tillsätter enutredning med syfte att djupare granska hur genteknikenriskerar att användas i rashygieniskt syfte.Miljöpartiet de gröna menar dessutom att en människasarvsanlag, hennes gener, är unika för henne och attgrundlagens krav på respekt för den enskilda människansintegritet (frihet och värdighet) också måste omfatta hennesgenuppsättning. Vi vill därför, så fort det är tekniskt möjligt,i grundlagen föra in ett skydd för människans gener, så att t.ex. ingrepp på könsceller, zygoter och blastem med bl.a.ärftliga effekter blir olagliga.Information om enskilda människors genuppsättning kankomma att användas på ett sätt som kränker individensintegritet. Ekonomiska intressen kan dessutom föranledaföretag, försäkringsbolag, banker etc. att söka informationom enskilda människors gener. Detta skulle få sociala ochmänskliga effekter som vore allt annat än värdiga -- vi skulleriskera genetisk klassning och därmed att ett nyttklassamhälle uppstår där individer med efterfrågadgenuppsättning kommer att ha företräde oavsett kompetens,förmåga och verkliga förhållanden. Det finns också skäl attredan nu täppa till alla lagliga möjligheter att lämna utinformation om enskilda människors genuppsättning.Vi kräver således lagstiftning som förbjuder attinformation om människors gener vare sig får sökas,efterfrågas eller användas vid antagnings- elleranställningsförfaranden. Vi kräver dessutom lagstiftningsom förbjuder att information om människors gener vare sigfår sökas, efterfrågas eller användas i samband medförsäkrings- och bankärenden. Förbud bör också, för attskydda människors integritet, införas mot att lämna utinformation om enskilda människors genuppsättning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att anslår för att georganisationer och andra möjlighet att söka medel för attinformera om genteknikens följder,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utredning av hurgentekniken riskerar att komma till användning irashygieniskt syfte,3. att hos regeringen begär grundlagsförslaginom mandatperioden som innefattar skydd för människansgener enligt i motionen framförda riktlinjer,14. att hos regeringen i begär lagförslag somomfattar förbud att söka, efterfråga och använda informationom människors gener vid anställnings- ochantagningsförfaranden,5. att hos regeringen begär lagförslag somomfattar förbud att söka, efterfråga eller användainformation om människans gener vidförsäkringsförfaranden och bankkontakter,6. att hos regeringen begär lagförslag somomfattar förbud att utlämna information om enskildamänniskors genuppsättning.