mot · GI02Jo22 · 1995-04-06 00:00:00 — med anledning av skriv. 1994/95:167 Det svenska miljöarbetet i EU -- Inriktning och genomförande 1. Inledning 1.1. EU och miljönAlltfler miljöproblem blir alltmer internationella. Därmedblir en förutsättning för att lösa dem ett allt intensivare ocheffektivare internationellt samarbete. Dagens svåra,komplexa och integrerade miljöproblem kan inte lösas inomramen för nationella beslut.I -- denna lilla, folktäta kontinent -- ser vi deninternationella dimensionen i miljöfrågorna mycket tydligt.Två exempel bland många: av de försurande luftföroreningarna över Sverigekommer från grannländer, endast en femtiondel av EU:skoldioxidutsläpp är svenska.Skall människan klara uppbyggnaden av detmiljöanpassade samhället, med kretsloppsbaseradestrukturer där miljöpåverkan är försumbar, måste vi arbetamed gemensamma lösningar både på det lokala, regionalaoch globala planet. För att det skall fungera krävs enskildamänniskor med kunskap, möjlighet och engagemang. Detkrävs också demokratiska, öppna och jämlikabeslutsprocesser. Det krävs nationella regeringar som driverfrågorna i internationella fora.De rekommendationer och konventioner som antogs vidFN-konferensen i är de internationellariktlinjer som är de övergripande i arbetetmed att skapa det uthålliga samhället. Rio-konferensensresultat är en grund och ger juridisk legitimitet för bådelokalt och regionalt miljöarbete. Inte minst vissa svenskakommuner har hänvisat till när deras aktiva Agenda 21-arbete har mött motstånd.EU har både nackdelar och fördelar men är denorganisation som existerar och som kan verka effektivt ivissa frågor. I andra frågor är EU onödigt eller t.o.m.negativt.I sådana frågor som att begränsa luftföroreningar, minskavarors miljöpåverkan, bevara biologisk mångfald och lindramiljöproblemen i är EU inget bra forum men ändådet bästa.När nu har blivit medlem måste vi verka på flerasätt. delar i stort sett skrivelsens prioriteringarav försurning, klimatpåverkan, varor och kemikaliersmiljöpåverkan och biologisk mångfald. Vi lägger tillvattenkvalitet. I övrigt pekar denna motion på ett antalpunkter som regeringen glömt eller försummat.I övrigt hänvisar vi till en rad motioner som Vänsterpartietlagt i som behandlar internationellt samarbete,miljöfrågor, energisektorn, jord- och skogsbruk,kommunikationssektorn m.m.1.2. Sammanfattning av miljöpolitiskastrategi i EUSveriges miljöstrategi i EU skall baseras på följande:Målet att skapa det uthålliga samhället måste beaktas ialla politiska processer i EU.Enskilda regioner ochmedlemsländer måste ha möjlighet att tillämpa högremiljökrav än de som gäller i EU.Beslut i EU skall interesultera i negativ miljöpåverkan i vare sig medlemsländereller andra länder.EU:s politik skall gynna världens fattigaländer, inte enbart de länder EU har speciella avtal med.Enstörre del av de gemensamma resurserna skall användas tillatt bygga upp det miljöanpassade samhället.En större delav PHARE-programmet och TACIS-programmet (EU:sstödprogram till (utom OSS)respektive till OSS skall användas till miljöarbetet.Enstörre vikt skall läggas vid miljöproblemen kringBarentsregionen, och Medelhavsregionen.Principen att beslut skall fattas på så lokal nivå som möjligt --närhetsprincipen -- skall tillämpas.Gemensammamiljöpolitiska beslut i EU måste åtföljas av effektivasanktionsmöjligheter.Genomförande, utvärdering,uppföljning och utveckling av gemensamma beslut måstetillämpas strikt och strategiskt.EU:s organisation måsteförändras och bli mer demokratisk, offentlig, effektiv ochbegriplig.Informationsinsatser till allmänhet och företagom EU:s funktion, organisation och möjligheter imiljöpolitiken måste förstärkas.Ideella organisationers --bl.a. miljöorganisationer -- möjlighet att verka inom EUmåste stärkas.1.3. EU:s aktuella miljöpolitikEU:s miljöarbete grundlades även om deförsta miljöreglerna kom . Artikel 235 iRomfördraget, enhetsakten och Maastrichtfördraget1992 innebar fördjupningar av EU:s miljöarbete. Ett förstamiljöhandlingsprogram som fastställdes har däreftersuccessivt reviderats. Efter stärktesmiljöpolitiken eftersom hänsyn till miljön då blev ettgrundläggande mål.De senaste åren har miljöfrågornas vikt ökat och ett femtemiljöhandlingsprogram togs 1993. Programmet betonar attbesluten och åtagandena vid måste varavägledande. Det finns med andra ord förutsättningar för enkraftfull miljöpolitik inom EU. Emellertid finns det ocksåstarka krafter som motarbetar miljöomställningen.Industrisektorer som lever på hög resurs- ochenergiförbrukning, t.ex. bilbranschen, kärnkraftsindustrin,petroleumbaserad industri, går sällan först i miljökampen.Även statliga, nationella monopolföretag är iblandbromsklossar liksom oengagerade politiker.En av regeringens förhoppningar med det svenskamedlemskapet är att nu dels skall driva påmiljöarbetet i EU, dels bidra med sina unikamiljökunskaper. T.ex. när det gäller retursystem, bilavgaser,ekologiskt jordbruk, energieffektiviseringsteknik etc. Videlar regeringens förhoppning men menar att regeringenborde ha preciserat sina miljöambitioner och förtydligat sinmiljöstrategi. Till regeringskonferensen måsteambitionerna ha klargjorts. Hur skall t.ex. svenskaregeringen agera för att få att förståförsurningsproblemet i ?Skall vi driva skatteväxlingsfrågan i EU och i så fall hur?Hur mycket och på vilket sätt skall EU satsa i ochrunt ? Vad är vi beredda att göra för att bevarabiologisk mångfald i och resten av EU? Hur skall vifå transporterna att minska och bli mer miljövänliga?Frågorna är många -- svaren ofta svävande eller icke-existerande.2. Prioriterade sakområden 2.1. InledningI stort delar ochregeringens prioritering frånsett att vi lägger tillvattenkvalitet. Att regeringen tagit intryck avremissinstanserna och lagt till biologisk mångfald som ettprioriterat område är utomordentligt tillfredsställande.2.2. Försurning och klimatpåverkan 2.2.1. FörsurningI är enigheten stor om att försurningen är ettavgörande problem. Försurningen av våra marker ochvattendrag hotar den kemiska och biologiska balansen.Därmed hotas både den naturliga faunan och , ävenkallad den biologiska mångfalden. Trots relativt kraftigautsläppsminskningar i och andra länder förvärrasförsurningssituationen. Markerna är uttömda på ämnen somkan neutralisera det fortsatta nedfallet av försurande ämnen.Det har varit svårt att få gehör för nordiska krav på åtgärdermot försurande ämnen eftersom markerna söder om stor del är kalkhaltiga och därmed har en hög kapacitet attstå emot försurning. Rimligen ökar nu och Finlandsmöjligheter att få till stånd ytterligare åtgärder.Frånsett det regeringen nämner i propositionen villVänsterpartiet ändra eller poängtera följande:Detsektorsövergripande arbete som behövs för att minskatransportbehovet och trafikens miljöpåverkan bör nu lyftasfram.Redan nu bör arbetet med att precisera nya, hårdareavgasutsläpp påbörjas.Uppbyggnaden av kollektivatransporter som högfarts- och snabbtågssatsningar skallpåskyndas.EU bör främja utvecklingen av miljövänligafordon, t.ex. genom stimulera offentlig upphandling avmiljövänliga fordon.Beslut om minskade halter av svavel idrivmedel för både vägfordon, arbetsmaskiner och sjöfart.Skatteregler skall konstrueras så att varje transportslag stårför sina externa kostnader som t.ex. miljökostnader.Programmet för energieffektivisering (SAVE) ochalternativa energislag (ALTENER) skall revideras.NUTEK:s goda erfarenheter kan vara grunden för Sverigesdel i detta arbete.Sverige skall tillsammans med de andranordiska länderna förhandla med bl.a. för attminska utsläppen och få till stånd en ändring av policy.Delar av jordbruksstödet skall kanaliseras till att bl.a. minskautsläppen av kväve från jordbruksverksamhet.Vi vill strykaunder att arbetet med att biltillverkarnas ansvar för attavgasreningsutrustningen skall fungera hela fordonetslivslängd är angeläget. Målet att detta skall vara infört i EUsenast är ett absolut krav.Samtliga dessa krav bör också beaktas i samarbetet ochutvecklingsarbetet med CEE ( Central- och Östeuropa).2.2.2. Risken för klimatförändringarHotet om klimatförändringar växer. Världens ledandeklimatforskare blir allt mer bekymrade.Tendenserna i klimatförändringarna är oroande. Som BertBolin, ordförande för , säger: Omnuvarande trend i den globala temperaturökningen står sigkan vi med vetenskaplig statistisk säkerhet säga attmänniskan orsakar klimatförändringar. Det är framföralltkoldioxidutsläppen från förbränning av fossila energislagsom orsakar eventuella klimatförändringar. Halten avkoldioxid i atmosfären stiger sakta men säkert sedanindustrialismens start. Det är ett oerhört komplext systemmen risken finns för så omfattande förändringar av vädret,havsnivåer och havsströmmar att hela länder hotas avutplåning.Denna globala risk gör det ytterligt angeläget attförsiktighetsprincipen skall tillämpas. Det mål som finns iEU och om att utsläppen skall stabiliseras år 2000på nivå räcker inte långt. I-länderna behöver minskautsläppen med minst 70--om vi skall ge de fattiga länderna en chans till utvecklingutan att riskera vår fortsatta existens. Arbetet som är kopplattill klimatkonventionen måste få betydligt mer skärpta kravsom mål.Den viktigaste enskilda åtgärden för att minskakoldioxidutsläppen är kanske en koldioxidskatt. Inför EUkoldioxidskatt är möjligheten stor att det blir enkoldioxidskatt i alla . Då finns det för förstagången hopp om att vi skall kunna bemästra risken förklimatförändringar.Det resulterar i ungefär samma krav som nämndes underförsurning med vissa justeringar:Sverige skall verka för attEU:s koldioxidutsläpp minskar med . skall målet vara högre.Sverige börtillsammans med andra likasinnade länder bedriva ettintensivt upplysningsarbete i och till de länder i EU somvägrat vidta verkningsfulla åtgärder för att begränsakoldioxidutsläppen.Införandet av en koldioxidskatt ärhögprioriterat. Att nu sagt nej till liggande förslagfår inte stoppa upp arbetet. I stället krävs det intensifieradeinsatser i EU:s alla instanser för att få en ändring till stånd.2.3 Biologisk mångfaldBevarandet av den biologiska mångfalden skall vara ettprioriterat område. Det är bra att regeringen tagit detta tillsig. Biologisk mångfald har ett stort värde ur bådeekonomisk och ekologisk synvinkel. Förlust av biologiskmångfald (t.ex. utrotande av en art) går aldrig att reparera.De flesta miljöproblem går, åtminstone teoretiskt, under enviss tidsrymd att åtgärda men förlust av biologisk mångfaldgår aldrig att reparera hur man än har på sig.Förlusten av biologisk mångfald inom det område vi idagkallar EU är massiv, Detsamma gäller omkringliggandeländer. Hela kan betecknas som ettekologiskt katastrofområde. Visserligen är en del avskadorna tusentals år gamla men ändå är det miljökatastrofer.Omtalade skogar i och rika fiskevatten i har utplånats, kvar är artfattiga miljöer med lågbiologisk produktion och variation.Samma utarmning av flora och fauna har skett i övrigadelar av . Dels p.g.a. utsläpp, dels p.g.a. av detintensiva och maskinbaserade skogs- och jordbruket. Menäven en lång rad andra mänskliga aktiviteter har inneburittotal förlust av biologisk mångfald i kusttrakter, våtmarker,rinnande vattendrag etc. utgör här inget undantag;frånsett vissa nordliga naturtyper har vi utplånat de naturligabiotoperna med mer än 90 %.Därför är det viktigt med gemensamma åtgärder för attbevara de sista spillrorna av naturliga biotoper i Västeuropaoch kring . Det är också frågan om att återskapamiljöer som så långt det är möjligt kan användas till attsäkerställa den återstående mångfalden.Större biologisk rikedom har bevarats i . Detinnebär att EU:s insatser, investeringar och andra initiativmåste ta sådan hänsyn att den östeuropeiska naturrikedomeninte går samma öde till mötes.Åtgärder:En gemensam plan bör utarbetas för att bevara denbiologiska mångfalden i EU:s många olika naturmiljöer, frånde arktiska tundrorna i norr till de subtropiska öarna iMedelhavet.Sanktionsmöjligheterna mot länder, företagoch enskilda som bryter mot skyddet av den biologiskamångfalden måste stärkas.Forskningen om hur människanpåverkar ekosystemen och hur de kan återhämta sig måsteöka.Jord- och skogsbrukspolitiken måste förändras så attstörre ekologisk hänsyn tas. Speciellt viktigt är det att EU:sjordbruksstöd ändras och minskas och att ekologiskaprocesser och produkter främjas.EU:s fiskepolitik måste tahänsyn till havens långsiktiga produktionsförmåga.2.4. Kretsloppsanpassning av varor och kemikalierProducentansvaret för varors och kemikaliers helalivscykel skall utvecklas. Den fria rörligheten för varor inomgemenskapen kräver också gemensamma regler så långt detär möjligt. Till dess att reglerna är gemensamma ochmiljöpåverkan från varor och kemikalier är försumbar skalldock medlemsländerna tillåtas att ha egna, hårdare krav.Sverige bör verka för att producentansvaret fungerar inomhela EU. Ett villkor för en varas eller kemikalies friarörlighet är att dess kretslopp skall kunna vara slutet var i EUden än finns.Avgörande om vi skall få bukt med varors och kemikaliersmiljöpåverkan är att substitutionsprincipen,försiktighetsprincipen och PPP-principen (förorenarebetalar) verkligen tillämpas. Flera remissinstanser är oroligaför att detta försvåras i landet efter inträdet i EU. Andra pekarpå det faktum att tillämpningen av dessa principer redaninnan inträdet i EU är svag i många avseenden.Exempel på områden där EU ligger efter är användningenav tungmetaller som bly, kadmium, kvicksilver, där Sverigedock har kommit långt i arbetet med att fasa ut dem.Följande skall agera för:Substitutionsprincipen skall gälla inom EU. Det börutarbetas en gemensam strategi för hur den skall tillämpas,övervakas och utvärderas. Möjligheter till verkningsfullasanktioner skall finnas.Försiktighetsprincipen skall gällaäven på kemikalieområdet, dvs. finns det allvarligamisstankar om att en kemikalie är miljö- eller hälsovådligskall den ersättas såvida man inte kan bevisa ämnetsofarlighet.Avfallshanteringen är en specifik del av varornasoch kemikaliernas kretslopp eller livscykel. Även i dennaverksamhet växer successivt behovet av samordning ochgemensamma regler eftersom en stor del av de ämnen ochföremål som hamnar i ett lands avfallshantering har utländsktursprung.Följande riktlinjer skall vara vägledande:Kretsloppsprincipen och därmed avfallsminimeringmåste vara ett övergripande mål vid utformning av EU:sdirektiv och förordningar.Varje land skall tills vidare ha rättatt ha hårdare miljökrav på avfallshantering än EU:s krav.Export av miljöfarligt avfall till länder som saknar kapacitetatt ta emot det på ett miljömässigt adekvat sätt skallförbjudas och stoppas.Återanvändning skall prioriterasföre återvinning där så är möjligt och återvinning skallprioriteras före förbränning av avfallet.Förbränning avosorterat avfall skall förbjudas.Det behövs gemensammadefinitioner av begrepp såsom ''sorterat avfall'' ochåtervinning.Det behövs satsningar för att få framförpacknings- och retursystem som kan få spridning i helaEU. hotas nationella retursystem av att andra ländersprodukter inte kan ingå i det nationella systemet -- t.ex.returglassystem.2.5. Skydda det rena vattnetBristen på rent vatten orsakar allt fler konflikter runt om ivärlden. Tillgången på användbart vatten speglar också ettlands välfärd. Ett rikt land har ofta goda vattentillgångar ochtvärtom. I har vi i huvudsak ännu inte problemmed vattentillgången. Det förekommer dock allt fler problemmed kontaminering av både grund- och ytvatten. Situationenär annorlunda i och i många andra regioner. Oftaär det vattentillgången som sätter gränsen för samhälletsutveckling.Även haven hotas -- särskilt grunda, instängdahavsområden som ofta har stor ekonomisk betydelseeftersom merparten av fisket bedrivs i sådana områden.Medelhavet, , , är samtligaexempel på vattenområden där fisket har drabbats avupprepade bakslag. Fiskfångsten i t.ex. ochSvarta havet har minskat . har världens totalafångst av fisk, skaldjur, musslor etc. minskat och stagnerat på den nivån. (Tillståndet i världen -95,)Särskilt katastrofen i , som tidigarehar aktualiserat i , är ett exempel som avskräckeroch borde tjäna som en väckarklocka. Både själva sjön,omkringliggande miljöer och människorna som levde påfångsterna i sjön har skadats eller försvunnit p.g.a.överutnyttjandet av vattnet. Vi kan vänta oss fler konfliktersom har sin grund i vår misshushållning medvattenresurserna -- konflikter som om de inte löses kommeratt påverka alltmer.Sverige bör verka för att EU utvecklar sina program för attpåskynda framtagandet av teknik, processer och system somdels är vattensnåla, dels inte förgiftar/övergöder vattnet. Inteminst inom jordbrukssektorn är behovet av effektivare teknikstort.Israel har t.ex. tagit fram mycket effektivabevattningssystem och andra tekniska lösningar som ärextremt vattensnåla. Inom detta område finns en storutvecklingspotential för att ta fram fungerande system somkan bidra till att lösa vattenbristen i , ,södra m.fl. områden. Sådana vattenprogram kanockså innebära att vi hindrar uppkomsten av vattenbrist iländer där situationen just nu är tillfredsställande.3. EU:s jordbrukspolitikSveriges medlemskap i innebär för jordbrukets del enåtergång till ett genombyråkratiserat, detaljreglerat ochcentralstyrt jordbruk med stödformer som i EU har lett tillöverproduktion, dumpade priser på världsmarknaden ochmarknadsregleringar. Detta gynnar EU:s inhemskaproduktion, fördyrar för konsumenterna och förhindrar enrättvis världshandel.Vänsterpartiet delar därför regeringens bedömning attSverige aktivt skall verka för en revidering av dengemensamma jordbrukspolitiken. Mer än hälften av EU:sbudget används inom jordbrukssektorn. Mycketförenklat kan man säga att EU står för stödet tillöverproduktionen medan miljö- och strukturåtgärder måstebetalas över statsbudgeten för att berättiga till EU-stöd. Enviktig uppgift måste därför vara att minska subventionerna.EU:s jordbrukspolitik (CAP) skall reformeras -96.Sverige skall driva följande miljökrav när det gäller EU:sgemensamma jordbrukspolitik:Stöd som till finansieras ur EU:s garantifondavvecklas till förmån för stöd som kräver medfinansieringfrån respektive medlemsland.Jordbruket skallkretsloppsanpassas vilket bland annat innebär kraftigtminskad användning av konstgödsel ochbekämpningsmedel.Kraftigt minskade stöd till detkonventionella jordbruket.De ekonomiska stöden tilljordbruket skall styras mot mer extensiv och ekologiskproduktion.Införande av PPP-principen i jordbruket.Minskad användning av insatsmedel som inte naturligt kaningå i kretsloppet.Ökad användning av ekonomiskastyrmedel.4. Regionala och globala aspekterEU:s agerande på olika områden, inte minst inommiljöpolitiken, måste utformas utifrån kravet på att utjämnaskillnader i standard mellan olika regioner och olikamänniskor. Detta gäller även standard i miljöavseende.Vänsterpartiet konstaterar att EU:s förhållande till defattiga länderna måste omprövas. Handel med dem måstebaseras på långsiktig, uthållig utveckling i både export- ochimportländerna. EU får inte grunda sin handel på ensidigimport av billiga råvaror som ofta utvinns med förödandemiljöpåverkan -- en handel som ofta utförs utan attmiljökostnaderna för verksamheterna betalas ellersynliggörs. Utöver det som redan nämnts innebär en sådanomställning att marknaderna i EU öppnas för produkter fråntredje världen. En analys bör även göras införregeringskonferensen om hur EU skall agera påeffektivaste sätt för att bidra till en uthållig utveckling i defattiga länderna.Ungefär samma resonemang gäller EU:s förhållande tillÖsteuropa. Vi har utvecklat detta i riksdagsmotioner isamband med behandlingen av statsbudgeten och tillpropositionen om samarbete med Öst- och (1994/95:U809 resp 1994/95:U33).I förhållandet till jordens fattiga länder måste vi få tillstånd en ekonomisk och ekologisk utveckling om dessaländer skall kunna utvecklas. Det stöd som EU och enskildaEU-länder ger är bra men långt ifrån tillräckligt. Avgörandeär att handelshinder avskaffas och att det kommer till stånden handel på lika villkor vars ram sätts av vad miljön tål.Viktigast är detta kanske på jordbruksområdet.Även den sociala situationen och miljötillståndet runtMedelhavet -- med vissa undantag -- gör att EU böranalysera vad som mer kan göras för att minska dettaområdes problem.Miljösituationen är mycket bekymmersam. Medelhavetdrabbas av drygt oljeföroreningar, enbart beräknastransportera 70--kadmium till havet, delfiner iMedelhavet kan ha PCB-halter på upp till 450 ppm, av fisken har plast i tarmarna (! ), fosfor och drygt kväve som hamnar iAdriatiska havet har bidragit till att den delen av Medelhavetnu är helt förändrad och drabbas av återkommandealgblomningar.Även miljöerna på land runt är i mycket storutsträckning mer eller mindre påverkade. I de värst drabbaderegionerna har tidigare rika skogar och kulturbygder övergåtti öken eller grässtäpp. Många skador är gamla men mycketskulle kunna göras för att återställa miljöer.Beskogningsåtgärder, minskning av utsläpp, bättreavfallshantering, utbyggnad av reningsverk etc. böri EU verka för att ett miljöhandlingsprogram för helaMedelhavsregionen fastställs tillsammans med berördaländer. Speciellt viktigt är att sanktionsmöjligheterna ökarmot länder som inte vidtar rimliga åtgärder.5. Städernas miljöproblemRegeringen konstaterar att av Västeuropasinvånare bor i städer som i många fall har betydande miljö-och hälsoproblem. Denna urbanisering fortsätter. Även itredje världen accelererar urbaniseringen.Frågan är om en fortsatt inflyttning till städer är förenligmed byggandet av det uthålliga samhället och atthälsoproblemen i städerna går att lösa. Regeringen förefallerinte ha någon klar bild av detta. Svaret på frågan är troligennej men denna fråga bör analyseras av EU och börvara aktivt i detta utredningsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grunden för miljöstrategii EU,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det sektorsövergripande arbetesom nu behövs för att minska försurningsproblematiken,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att minska utsläppenav försurande ämnen från transportsektorn,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att försiktighetsprincipen skallgälla i arbetet med att minska risken för klimatförändringar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU:s koldioxidutsläpp skallminska med ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införandet av en koldioxidskatti EU är högprioriterat,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bevarandet av biologisk mångfaldgenom gemensamma planer för att bevara alla de olika slagsnaturmiljöer som finns i EU,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att effektiva sanktionsmöjligheterskall införas i EU mot länder, företag och enskilda sombryter mot skyddet av den biologiska mångfalden,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka förproducentansvar inom hela EU för varor och kemikalier,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för atttillämpningen av substitutionsprincipen ochförsiktighetsprincipen skall gälla inom EU,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kretsloppsprincipen ochavfallsminimering skall vara ett övergripande mål vidutformning av EU:s direktiv och förordningar,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att export av miljöfarligt avfallfrån EU till länder som saknar möjlighet att ta emot avfalletpå ett miljömässigt adekvat sätt skall förbjudas och stoppas,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för att fåfram förpacknings- och retursystem som kan användas inomhela EU,14.