mot · GI02K417 · 1995-01-25 00:00:00 — I ett demokratiskt samhälle ska individen fritt kunna väljamellan olika nyhetsförmedlare och opinionsorgan. Allamänniskor bör också ha möjlighet att delta i ett frittmeningsutbyte och kunna sprida upplysning om sinuppfattning på lika villkor. I verkligheten befinner vi osslångt från ett sådant idealsamhälle, trots ett starkt lagskyddför yttrande- och tryckfriheten.Det tryckta ordet, i synnerhet dagstidningarna, har särskiltstor betydelse för opinionsbildningen ochnyhetsförmedlingen. Ett stort antal pressröster har docktystnat under den senaste tjugoårsperioden.Tidningsföretagen är främst beroende av annonsmarknadennär det gäller att skapa ekonomiska förutsättningar förutgivningen. Annonsmarknaden tenderar emellertid att drivafram monopoltidningar. Tack vare ett statligt presstöd ochmångfald finns konkurrens och därmed valfrihet när detgäller dagspress på ett tjugotal utgivningsorter i landet. Påflertalet av dessa orter råder dock denna konkurrens endastmellan två tidningar.Alla ska ha frihet att i tal, skrift och bild eller på annat sättuttrycka tankar, åsikter och känslor. Yttrandefriheten skallvara grundlagsfäst. De praktiska möjligheterna att nyttjayttrandefriheten är ojämnt fördelade. Staten får inteinskränka yttrandefriheten utan skall garantera människorsrätt att förmedla tankar och bilda opinion. Detta skydd motstatsmaktens ingrepp är nödvändigt men inte tillräckligt somgrund för att garantera mångfald och valfrihet iopinionsbildning och nyhetsförmedling.Mångfald inom mediaCentern slår vakt om ett starkt skydd för yttrandefriheten igrundlag och vill förena detta med en aktiv mediepolitik föratt understödja mångfald på medieområdet. Ett statligtpresstöd är en nödvändig del i en mediepolitik som skaupprätthålla mångfalden när det gäller dagstidningar ochdärmed i opinionsbildning och nyhetsförmedling inomSverige. Utan presstöd kan inte en ytterligare tidningsdödundvikas, med risk för monopolsituationer på än flera orter,även i storstäder med stort kundunderlag.Det hittillsvarande presstödet har inte förmått att ökamångfalden i dagspressen. Vi ser i stället hurägarkoncentrationen på medieområdet ökar. Detta är enoroande utveckling. Det är av stor vikt att statsmakternaprövar ytterligare åtgärder som är ändamålsenliga för atthindra en tilltagande ägarkoncentration. Det gäller såväldagspress som radio och TV. Den pågåendepressutredningen hade en sådan uppgift. Frågan ska nubehandlas i annat sammanhang. Oavsett detta är det viktigtatt utforma förslag som skapar förutsättningar för mångfaldinom pressen och övriga medier.När det gäller etermedierna har de senaste årens utvecklingpräglats av ökande kommersialisering, i synnerhet när detgäller TV, samt internationalisering. Allmänradio ochallmän-TV konkurrerar nu med allt fler kanaler. Flertalet avde kommersiella företagen baserar sin verksamhet påreklamintäkter.Centerns syn på allmänradio/TVAllmänradio/TV-principen innebär att verksamheten skastå i allmänhetens tjänst och vara oberoende av kommersiellavinstintressen. Statens roll är att tillse att allmänradio och TVhar sådana resurser att detta oberoende kan garanteras.Programverksamheten ska vara allsidig och opartisk ochkrav ska kunna ställas på programmens kvalitet och utbudetsbredd. Målet är att verksamheten ska utgöra en service föralla landets invånare till lika kostnad och attprogramproduktionen ska ge människor i landets olika delarmöjligheter att komma till tals. Allmänradio/allmän-TV harockså ett särskilt ansvar när det gäller program förminoriteter.Det faktum att allmänradion och allmän-TV:n numera ärutsatta för en allt hårdare nationell och internationellkonkurrens från främst kommersiella företags sida påverkarvillkoren för programverksamheten. En sådan effekt är attkostnaderna för att sända från stora, publika evenemang ökatsom en följd av konkurrensen.Konkurrens mellan allt flera företag på etermedieområdetinnebär inte med automatik att mångfalden iprogramverksamheten ökar. Det finns i stället en tendens tillatt likartade program, främst riktade till breda publikgrupper,dominerar i flertalet radio- och TV-kanaler. Allmänradio ochallmän-TV har därför en viktig, kanske till och med änviktigare, uppgift när det gäller att erbjuda bredd och kvaliteti programutbudet även framgent.Radio och TV:s roll i kulturpolitikenEn försvagning av utbudet i allmänradio och allmän-TVinnebär en utarmning av det svenska kulturlivet. Vi riskerardärmed att mista det folkbildande ideal som utgjort en viktigdel i public service-verksamheten. En ensidig ekonomiskförsvagning av allmänradions och allmän-TV:s möjligheteratt hävda sig i konkurrens med ett allt ymnigare och alltresursstarkare kommersiellt utbud får negativakulturpolitiska konsekvenser.Sveriges Radio och ärkulturinstitutioner av nationell betydelse. Dagens kulturarvskulle vara betydligt fattigare utan den politik som gettSverige allmänradio och allmän-TV högsta internationellastandard. Jämfört med de flesta andra kulturinstitutioner ärde också överlägsna som distributörer.Ett exempel på allmänradions kulturbärande betydelse ärSveriges Radios radioteater och Televisionsteaterproduktion. Till denna beställs långt flera nyskrivnasvenska dramatiska verk än till någon annan teater. Flertaletsvenska dramatiker har fått sina debutverk gestaltade förförsta gången i . Radiossymfoniorkester och radiokören har stor betydelse förnyskriven svensk musik. Genom samarbete med deeuropeiska radiobolagen inom EBU (EuropeiskaRadiounionen) sprids svensk musik i andra europeiskaländer och europeisk musik i . Televisionhar en utomordentlig betydelse för bland annat produktionenoch spridningen av dokumentärfilmer och bidrar även tillproduktion och distribution av svenska spelfilmer.Sveriges Radio och tar också ettansvar för att ge barn tillgång till ett kulturutbud av storbetydelse. Inga andra etermedieföretag har tillnärmelsevissamma betydelse för den svenska barnkulturen. Detta ärbetydelsefullt inte minst med tanke på att barn och ungdomarvia andra kanaler nås av ett omfattande kommersiellt utbudav föga kultur- eller kunskapsvärde.Radion och televisionen har också stor betydelse för detsvenska språkets utveckling. Ingen annan institution iSverige torde under detta sekel haft lika stor betydelse förden levande språkutvecklingen som . I en alltmera internationaliserad värld, och med dagens kunskaperom vad tillgång till språk betyder för möjligheterna attutvecklas som individ och samhällsvarelse, är det viktigt atthöga krav på kvalitet kan ställas även i en centraldel av radio- och TV-utbudet i Sverige.En granskning av utbudet i fem svenska TV-kanaler, blanddem televisions två kanaler, visar att det totalautbudet till stor del består av filmer, serier och underhållningmed ett dominerande inslag, , av anglo-sachsisktursprung. Originalproduktion av kulturprogram, svenskdramatik och seriös musik omfattar mindre än två procentav utbudet. Svenska originalföreställningar av teater svaradeunder den iakttagna perioden, de första hundra dagarna1994, för enbart av sändningarna enligt denundersökning som Folkrörelsernas Medieforum låtit utföra.Denna undersökning understryker vikten av att deansvariga i allmänradio och allmän-TV ständigt äruppmärksamma på den viktiga roll som public service-företagen har, när det gäller kultur och utbildning. Regeringoch riksdag har ett ansvar för att ge de berörda företagenspelregler och resurser som gör att de kan leva upp tillallmänhetens förväntningar när det gäller den svenskakulturen.Bra radio- och TV-program till rimliga kostnaderSveriges Radio och måste driva sinverksamhet rationellt och kostnadseffektivt om resurser skakunna frambringas till det allsidiga utbud med hög kvalitetsom vi har anledning att kräva. Det rationaliseringsarbetesom bedrivits har gett resultat. Ett exempel äratt produktionen, mätt i sändningstid per anställd, i SverigesRadio har ökat 1983/84 år1993. Kostnaden per producerad timme har minskat från28 1983/84 till 11 1993 mätt i 1992 årspenningvärde.Det finns trots dessa resurser möjligheter att drivarationaliseringsarbetet vidare genom ny teknik ochändamålsenlig arbetsorganisation. En sådan process kräverdock att företagen har resurser till investeringar,personalutveckling och utbildning. Processen underlättassjälvfallet av om statsmakterna ger tydliga signaler omvilken betydelse som tillmäts allmänradions/TV:s kultur-och folkbildningsansvar.De stora förändringarna av radio- och TV-verksamhetentill följd av internationalisering och kommersialiseringkommer att fortsätta. Ny teknik kommer att leda tillytterligare stora förändringar. Nya betalningssystem, ettväsentligt ökat utrymme för flera utsändningar och metoderatt selektera publiken efter betalningsförmåga, utgör någraexempel på sådana förändringar.Den nya tekniken, främst den digitala, kan komma atterbjuda många nya positiva möjligheter, exempelvis inomutbildningsområdet. Den kan också leda till ett utbud somökar människors valfrihet. Ett exempel på detta är SverigesRadios planer på införande av en finsk-språkig radiokanal isamband med att den digitala tekniken (DAB) etableras.Den nya tekniken kommer att utgöra enutmaning för mediepolitiken, exempelvis när det gäller attsäkerställa att alla i hela landet får tillgång till ett allsidigtutbud med program av god kvalitet. Det finns en risk för attden tekniska utvecklingen leder till växande klyftor mellanresursstarka och resurssvaga befolkningsgrupper. I ett längreperspektiv finns det risk för att just medier med stor breddoch stort djup i utbudet får svårare att hävda sig ikonkurrensen.Parlamentarisk beredningDet måste klargöras med stor tydlighet från statsmakternassida att besparingskrav riktade mot allmänradion ochallmän-TV inte får innebära en förändrad syn påetermediepolitiken. Det ligger fara i dröjsmål när det gälleratt etablera riktlinjer för TV:s och radions framtid. Centernföreslår därför att en beredning med bred politisksammansättning får regeringens uppdrag attförbereda:nya avtal med och SverigesTelevision,beslut angående en eventuell ny marksänd kanalmed rätt att sända reklam,nytt avtal med , samtöverväga politiska åtgärder i syfte att påverka villkoren företablering av ny teknik på etermedieområdet i Sverige.En utgångspunkt för beredningsarbetet bör vara att helalandet ska ha tillgång till ett allsidigt programutbud. Det ärockså avgörande att den decentraliseradeprogramproduktionen i landets olika delar, inom ramen förSveriges Radio och , kan bibehållas. Detär också viktigt att ambitiösa folkbildningsmål ochkulturambitioner kan upprätthållas inom allmänradion ochallmän-TV.Genom den så kallade grönbok som fyrklöverregeringenlät utarbeta, och inte minst genom de drygt 100 remissvarsom inkommit därefter, finns ett betydande underlag förutvärdering av hittillsvarande avtal och beslutsunderlag införett kommande. Ytterligare underlag kan erhållas bland annatgenom betänkande som ska föreligga tillvåren 1995. Kompletterande underlag för utvärdering kanbehöva inhämtas såväl vad beträffar allmänradio/TV somgällande avtal med TV 4.Stabila reglerCentern anser att allmänradions och allmän-TV:soberoende gentemot staten fordrar stabila ramar förverksamheten . Stor återhållsamhet bördärför visas när det gäller förändringar . Nya avtal bör vara så brett förankrade ochföregås av så gedigen beredning att stabilitet i avtalsvillkorenkan förenas med stor måluppfyllelse i verksamheten ochbredast möjliga förankring. Den snabba tekniskautvecklingen ställer också krav på beredningsarbetet. Det bördärför igångsättas . Vad som här angetts angåendeberedningen av nya avtal för och SverigesTelevision bör ges regeringen till känna.Enligt mening spelar allmänradio och allmän-TVen så viktig roll i vårt samhälle, att de företag som drivs ienlighet med dessa principer, måste garanteras en ställningsom inte får undergrävas i förhållande till reklamfinansieradeföretag. Genomgripande förändringar, som till sin karaktärnärmast utgör en ny politisk färdriktning påetermedieområdet, ska inte genomföras utan beredning.Den lokala allmänradion, P4, är i stora delar av landet denenda alternativa nyhetsförmedlaren till dagstidningar medmonopol på sin utgivningsort. Enligt mening är detav särskilt stor vikt att ges tillräckligaresurser för att fullfölja de planer som upprättats inomföretaget beträffande en utökning av de lokalaradiosändningarna.Centern yrkar nu avslag på regeringens förslag vad gällerindragningen av koncessionsavgifter frånrundradiokontot till statskassan. Det må ankomma påregeringen att skyndsamt bereda ett nytt ställningstagandetill anslagsnivån för allmänradion och allmän-TV förperioden --1998. I detta sammanhang måste regeringoch riksdag också ta ställning till en förlängning av TV 4:ssändningskoncession samt ytterligare eventuellreklamfinansierad marksänd TV-kanal. I det sammanhangetbör också övervägas vilka krav som utveckling ochintroduktion av digitala sändningar reser för perioden till ochmed 1998 för public service-företagen. Det är i ljuset av ensådan samlad bedömning som ett verkligt underlag finns föratt bedöma anslagsnivå och därmed vilka besparingskravsom bör gälla för och Television.Centern är därför inte beredd att helt godta de indragningarsom regeringen förordar när det gäller ,och förinnevarande kalenderår. Besparingar som leder till att derasställning som företag i allmänhetens tjänst försvagas bör integenomföras. kan heller inte godta förslag omutförsäljning av en av två kanaler tillkommersiella intressen.Regeringens förslag om minskade anslag till SverigesRadio får inte tas som motiv för att aktualisera förslag omreklamfinansiering av radions verksamhet. Enligt centernsuppfattning skall fredas från reklam. Detankommer på regeringen att, efter överväganden i denberedning som förordas i denna motion, återkomma medförslag beträffande de ekonomiska villkoren för berördaföretag --1998. I detta sammanhang börockså TV-avgiftens storlek långsiktigt bedömas.Kraftiga besparingar inom kan leda tillnya förslag om en gemensam nyhetsredaktion ochsammanslagning av . hartidigare avvisat propåer om en gemensam nyhetsredaktion.Centern delar denna uppfattning.Grundläggande konkurrens- och programpåverkandebesparingar bör inte genomföras utan en samlad bedömningav konsekvenserna för allmänradio och allmän-TV. Eftersomkonkurrensen med kommersiellt finansierade media haravgörande betydelse för allmänradion och allmän-TV böringa avgörande förändringar av de ekonomiska villkorengenomföras utan att konsekvenserna för berörda företag ochmediemarknaden i stort redovisats. Det kan inte vara rimligtatt medieföretag i allmänhetens tjänst ska ha osäkrare ochmer oförutsägbara arbetsförutsättningar än övrigamedieföretag.Reklamfinansierad TVDet faktum att har monopol på reklam-TV i detmarksända nätet och att en ägare har ett stort inflytande påden totala svenska reklam-TV-marknaden har bidragit till attfrågan om koncession för en, alternativt två, marksändareklam-TV-kanaler aktualiserats. Avgörande för centernsställningstagande är hur denna nyetablering påverkarägarkoncentrationen i det svenska mediesamhället, hur enstark regional förankring kan erhållas i ett nytt TV-företagoch hur programutbudet kommer att gestaltas.De programföretag som riktar reklamfinansieradesändningar till den svenska publiken har noterat en snabbtillväxt i reklamintäkterna . Till en del berordetta på den monopolliknande situationen för /TV 4.Dessa företag har också gynnsamma förutsättningar atterhålla stora reklamintäkter . Det finnsdärför skäl att anta att ju längre ett beslut om ny marksändTV-kanal dröjer desto större monopolvinster kan befintligaföretag göra och desto mera kapitalkrävande blir det atterbjuda konkurrens på den marksända reklam-TV-marknaden. Dröjsmål med beslut i fråga om ny marksändTV-kanal kan därför försvåra för ett företag med sprittägande och decentraliserad geografisk förankring. Därför ärdet angeläget att beslut kan tas beträffande en nymarksänd TV-kanal. Detat bör ges regeringen till känna.InternationaliseringInternationaliseringen av TV-mediet har gjort att nationellaTV-kanaler inte arbetar under likartade villkor somutlandsbaserade företag som sänder via satellit, även om desenare uteslutande, eller till övervägande del, riktar sig tillden svenska publiken. Det är av detta skäl angeläget attSverige aktivt arbetar för en förstärkning av detinternationella regelverket för gränsöverskridande TV-sändningar. Strävan bör vara att regelverket ska vara såutformat att public-serviceföretagens ställning garanterasoch att konkurrensneutralitet så långt möjligt kan hävdasmellan nationella TV-företag och företag som via satellitsänder från annat land riktat till samma publik. börverka för ett sådant regelverk bland annat inom anser att icke-kommersiella lokala TV-producenter ska har rätt till kostnadsfri distribution ikabelnäten. Det finns skäl att överväga de nuvarandebestämmelserna och villkoren för svensk, så kallad, publicaccesstelevision. Erfarenheterna av de ''Öppna kanalerna'' iflera av delstater kan vara av stort värde i sambandmed dessa överväganden.Reklamfinansierad radioDet är nödvändigt att regeringen återkommer tillriksdagen med en redogörelse för erfarenheterna avreklamfinansierad lokalradio. Vi ifrågasätter, om de berördaradioföretagens verksamhet motsvarar de uttalanden somgjorts av bland annat , när det gäller krav påmångfald, självständighet och inriktning.Centern eftersträvar en bättre ägarspridning och lokalförankring för de privata radioföretagen. Mot dennabakgrund är det angeläget att en utredning tillsätts för attkartlägga alternativa sätt att bevilja koncessioner för lokalaradioföretag. I detta sammanhang är det också väsentligt attöverväga villkoren för närradion, såväl vad gäller reglernaför programverksamheten som de ekonomiska villkoren. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av statligt presstöd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående beredning av nytt avtal medde avgiftsfinansierade etermedieföretagen,13. att avslår proposition 1994/95:100 vad gällerbesparingskrav för avgiftsfinansierade radio- och TV-företagunder perioden --1998 och begär att regeringenåterkommer med förslag angående de ekonomiska villkorenför berörda företag efter den beredningsom föreslås i denna motion,14. att avslår proposition 1994/95:100 avseendemedelsberäkningen 1996 för den avgiftsfinansierade radio-och TV-verksamhet som bedrivs av ,, samtSveriges Radios utlandsprogramverksamhet,15. att avslår proposition 1994/95:100 vad gällerförslag till lag om ändring i lagen (1992:72) omkoncessionsavgift på televisionens område,16. att avslår proposition 1994/95:100 avseendeförslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etablering av ny markbundenreklam-TV-kanal,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska initiativ vad gällerregelverket för gränsöverskridande TV-sändningar,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts avseende översyn av reglerna ochvillkoren för svensk s.k. public access-television,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning angående beviljande avkoncessioner för lokal reklamradio,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande villkoren för närradion.