mot · GI02Ub904 · 1995-01-25 00:00:00 — Från hemkunskap till hushållsvetenskap Hemkunskapen i den nya läroplanenHemkunskapsämnet infördes i den svenska skolan försnart . Skälet var familjeekonomiskt. NärSverige industrialiserades flyttadefamiljer från landsbygden till staden. Både man och hustruarbetade utanför hemmet. Utrymmet för barnen att lära sighushållning krympte. För att ersätta den minskadekunskapsöverföringen började flickor att undervisas ihemkunskap. Helt enkelt med syftet att de skulle kunna klarasin och familjens ekonomi.Grundtanken från början då hemkunskapen infördes somskolämne står sig bra . Inte minst statistik frånkronofogdemyndigheten visar att många privatpersoner harbetalningssvårigheter, vilket i sin tur beror på att flertalet harkunskaper om hushållning och ekonomi som är ytterstbristfälliga.Väl känt är att sambanden mellan kost och hälsa ärbetydande. De flesta är också medvetna om sambandenmellan olika kostfaktorer och sitt eget hälsotillstånd.I den nya läroplanen för har hemkunskapen118 timmar att fördelas över de nio åren. I kursplanen kanbl.a. läsas: ''Ämnet hemkunskap skall ge praktiska ochteoretiska kunskaper av betydelse för hälsa och livskvalitet.Det skall utveckla elevernas förmåga att analysera och lösapraktiska problem samt grundlägga en vana att reflekteraöver vilka konsekvenser våra vardagliga handlingar får förhälsa, ekonomi och miljö. ''Det ankommer enligt läroplanen på varje rektor atttillsammans med föräldrar och barn/ungdomar se till attdessa timmar kommer varje elev väl till godo. Viktigt är attfölja upp och utvärdera att skolorna arbetar efterintentionerna i läroplan och kursplan.Satsa på ämnet Kost och hälsa i gymnasieskolanFör att ge bestående kunskaper och en positiv inställning ärdet viktigt med kontinuitet i utbildningen om hemkunskap,ekonomi, kost och hälsa. Det kan inte nog poängteras hurviktigt det är att i gymnasieskolan ge utrymme för detta.Gymnasieelever är en målgrupp som det är angeläget att nåmed en relevant undervisning i hem- och hushållsekonomiskkunskap, inte minst med en praktisk kostundervisning.Den enda uppföljningen av grundskolanskostundervisning för alla elever är den som finns inomkärnämnet Idrott och hälsa som ingår i alla program. Ikursplanen för ämnet utsägs tydligt att kostfrågor skall ingåi undervisningen. I kommentarerna till kursplanen förkärnämnet skrivs bland annat:Ämnets högre timtal gerutrymme inom främst miljö, hälsa och kost.Omtanke omelevernas fysiska, psykiska och sociala hälsa bör prägla helaskolans arbete.Idrott och hälsa är ett kunskapsområde därpraktik och teori skall kopplas till varandra.Idrott och hälsabör även belysa relationen mellan kost, fysisk aktivitet ochhälsa samt hur en näringsriktig kost bör vara sammansatt.En avslutad undersökning utförd i ettslumpmässigt antal utvalda gymnasieskolor (100 utvalda,varav 81 svar) visar dock en tydlig tendens att kostdelen fåringen eller obetydlig del av den totala undervisningstiden.Resultatet som hänför sig till /94 visar att deti cirka hälften av skolorna i årskurs 1 inte fanns någraspecifika timmar för kostundervisning. För den andra hälftenav skolorna uppgavs att 1--fanns till förfogande fördetta ämne inom kärnämnet Idrott och hälsa. För årskurs 2var resultatet inte heller särskilt uppmuntrande.Goda kunskaper inom kost- och hälsoområdet är inte baratill nytta för ungdomarna själva och deras kommandefamiljebildning utan också för samhället i stort.Det får anses mycket anmärkningsvärt att intentionerna ikursplanen följs i så ringa omfattning somundersökningsresultatet visar. Vi anser att läroplanensintentioner skall följas.Vi anser att såväl omfattning som innehåll vad gällerkostundervisning bör redovisas vid utvärderingav skolorna.Hushållsvetenskaplig utbildning och forskningÄmnena hemkunskap, hushållsekonomi, kost och hälsa ärtill sin karaktär tvärvetenskapliga.För att kompetens- och kunskapsutvecklingen inomområdet skall kunna ske kontinuerligt och på bästa sätt,behövs en vetenskaplig plattform att stå på. Vid tre av vårauniversitet -- , och -- finnshushållsvetenskapliga institutioner med forskarkompetenssedan några år tillbaka.Det hushållsvetenskapliga området måste särskilt i ettuppbyggnadsskede ha erforderliga resurser tillforskarutbildning och forskningsförberedandegrundutbildning. Vidareutvecklingen av dehushållsvetenskapliga ämnena måste fortsätta.Det som karaktäriserats som den ''tystakunskapen'' måste lyftas fram och bli den ''nya tidenskunskap''.Utgångspunkten i hushållsvetenskaplig utbildning ochforskning är hushållet i vardagssituationen. Områdetinnefattar frågeställningar beträffande organisation,ekonomi, mat, boende, textil osv. Familjen/hushållets välfärdhar varit och förblir det centrala temat inomhushållsvetenskapen.Det innebär forskning som tar fram underlag för att gekonkreta förslag på hur man kan hantera mänskliga ochmateriella resurser så att livskvaliteten optimeras. Specielltfrågor om hushållsekonomi har särskild betydelse för deenskilda människorna i tider av ekonomisk kris och storasamhällsförändringar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av hemkunskap igrundskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undervisning i kost och hälsa igymnasieskolan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering avkostundervisningen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av hushållsvetenskapligforskning.