ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02So266 · 1995-01-25 00:00:00 — I finns omkring 100 yrkesverksamma synskadadesjukgymnaster. Ett 70-tal av dessa är privatpraktiserande.Alla synskadade sjukgymnaster har i någon form erhållityrkesinriktad hjälp av AMS med datorer, maskiner förtextläsning och arbetsbiträden. Denna yrkesgrupp har underlång tid varit mycket framgångsrik på arbetsmarknaden.Många av de privatpraktiserande sjukgymnasternaöppnade egen praktik redan under 1970- och 1980-talen.Flertalet har haft en ökande patientstock och god omsättning.De ändringar i taxorna för sjukgymnastik somgenomfördes från innebär att ett tak införsför hur mycket sjukgymnasten får dra in i form av inkomsterfrån försäkringen. Över detta tak blir ersättningen perbehandling så mycket lägre att det oftast inte är ekonomisktmöjligt att utnyttja den. Detta är naturligtvis en begränsningför alla privatpraktiserande sjukgymnaster. Seendeyrkesutövare har emellertid mycket lättare att ute påmarknaden kompensera det bortfall i verksamheten, somförorsakas av det införda taket.Flera av de synskadade sjukgymnasterna uttrycker nu oroför framtiden och för sina möjligheter att behålla sin praktiki full omfattning. Inom gruppen har diskussioner förekommitom att ta halvtida förtidspension och kombinera denna medreducerat fortsatt arbete. Detta är naturligtvis ingen bralösning. Därför bör regeringen överväga att antingen ta borttaket generellt eller att göra undantag genom att slopa taketför privatpraktiserande synskadade sjukgymnaster. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konsekvenserna av det nyaersättningssystemet för synskadade sjukgymnaster.
mot · GI02So268 · 1995-01-25 00:00:00 — att hos regeringen begär att får iuppdrag att effektivisera skolornas ANT-verksamhet,12. att hos regeringen begär att Verket förhögskoleservice får i uppdrag att föreslå en obligatoriskundervisning på universitetens sjukvårdslinjer om alkoholenkontra folkhälsan,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre lagefterlevnad när det gällerlagen om handel med drycker (LHD),14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alkohol och idrott,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en satsning påalkoholfria fritidsmiljöer i kommunerna,16. att hos regeringen begär förslag till lag somförbjuder bryggerinäringen att idka partihandel med öl enligtvad i motionen anförts om symbiosen mellan bryggeri- ochrestaurangnäringen,17. att hos regeringen begär ett förslag till attavgiftsbelägga tekniska alkoholprodukter enligt vad imotionen anförts om till förebyggandeoch vårdande insatser.
mot · GI02So272 · 1995-01-25 00:00:00 — ''En av samhällets absolut viktigaste uppgifter är attupprätthålla respekten för människors liv och hälsa. Åtgärdermot våldsbrottsligheten måste därför framöver ha högprioritet i det brottsbekämpande arbetet. Den tilltagandesegregationen i skolan och i boendet medför ökade risker förbrottslighet. Våldskulturen i musik, media m.m. kan ocksåbidra till ett hårdare samhällsklimat och därmed ökandevåldsbrottslighet.'' Detta skriver socialdemokraterna iKriminalpolitisk strategi, avsnittet om våldsbrottslighet,sommaren 1994.I samma strategi slår socialdemokraterna vidare fast attDet finns ingen enskild faktor som har så stor betydelseför brottsligheten som alkoholen. Vi måste slå vakt om våramöjligheter att även med ett närmande till EU kunna driva enkraftfull alkoholpolitik. En ökning av alkoholkonsumtionenskulle leda till en ökning av såväl antalet våldsbrott somantalet trafiknykterhetsbrott. Mot denna bakgrund är detangeläget att en kampanj genomförs för nykterhet iungdomsåren, i trafiken, inom idrotten m.fl. områden underde närmaste 3--5 åren. Det behövs en skärpt kontroll avrestaurangernas serveringstillstånd.Sambandet mellan våld och alkohol har undersökts av tvåstuderanden vid , som bearbetat 2 513 våldsbrottsdomar vid 30 tingsrätter. Av alla våldsbrottbegås av personer i åldern 15--. I nio fall av tio ärdet män som begår brotten. Tre av fyra våldsbrott äralkoholrelaterade.Våldsbrotten ökar ; och lördagarstår för av veckans våldsbrott, samtidigtsom sambandet med alkohol ökar då. Av tio våldsbrott skertvå på krogen, tre i hemmet och fem på annan plats. Våldmot kvinnor är vanligast i hemmet.Det bör observeras att ovannämnda siffror avser domarför våldsbrott, alltså finns det i den här undersökningen ettmörkertal för det som aldrig polisanmälts eller inte medförtåtal.Undersökningen visar också att gärningsmännen är unga,av alkoholrelaterade våldsbrott begås av personeri åldern 15--, som alltså inte får serveras alkohol pårestaurang, än mindre handla på Systembolaget. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sambandet mellan våld ochalkohol,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en treårig kampanj förnykterhet i ungdomsåren, i trafiken, inom idrotten m.fl.sektorer,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av skärpt kontroll avefterlevnaden av serveringstillstånden.
mot · GI02So273 · 1995-01-25 00:00:00 — Auktorisation av specialistbeteckning för psykologer De nordiska länderna har länge utgjort en gemensamarbetsmarknad, nu är den i vissa delar utökad till att ocksågälla EES-området. För att den gemensammaarbetsmarknaden skall fungera krävs att utbildningar ochlegitimationer skall fungera även utanför det egna landet.Psykologer har en gemensam nordiskarbetsmarknad med ömsesidiga erkännanden. Sedan förraåret finns ett EU-direktiv om erkännande av motsvarandeeuropeiska utbildningar.Den svenska psykologutbildningen om 200 akademiskapoäng är sammanhållen i en femårig utbildningvid svenska universitet. Efter psykologexamen och ett årspraktisk tjänstgöring under handledning (PTP) meddelarSocialstyrelsen legitimation som psykolog. Socialstyrelsenär tillsynsmyndighet för legitimerade psykologer.I har sedan 15--en formaliserad utbildning --dock ej exklusivt förbehållen psykologer -- inomfördjupningsområdet behandling tillskapats, nämligenpsykoterapiutbildning.Den nämnda utvecklingen har dels svarat mot ett behovfrån verksamheter att få tillgång till specialiseradpsykologisk expertis som ett komplement till legitimeradepsykologer, dels mot ett inomvetenskapligt behov att ökakunskapstillväxten inom de komplexa och mångfacetteradetillämpningsfält där psykologer verkar.De nordiska länderna har utifrån sin erfarenhet sett ettbehov att förutom grundauktorisationen också auktoriseraspecialistkunskaper. skedde detta i Finlandgenom den nya hälso- och sjukvårdslagen.Sedan 1985 auktoriseras en av de många specialitéerna förpsykologer i , nämligen psykoterapispecialitén. Föratt inte komma i otakt med övriga nordiska länder bör ävenSverige auktorisera psykologer med andraspecialistutbildningar. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om auktorisation av psykologer medspecialistutbildningar.
mot · GI02So274 · 1995-01-25 00:00:00 — Med anhörigvårdare menas var och en som harhuvudansvaret för vård av person som annars skulle vårdasgenom samhällets försorg. Dessa svarar för två tredjedelarav äldreomsorgen enligt och det motsvarar en kostnadför samhället på ca 20 miljarder kronor.Det är ett uppoffrande arbete och är deuppbundna dygnets alla timmar. Ofta utförs dessutom dettaarbete helt oavlönat. Den hemtjänst som erbjuds räcker oftainte till. Avlastning är det ofta inte tal om.Dessa insatser har tyvärr från samhälletssida inte fått den uppmärksamhet som de förtjänar. Det voredärför värdefullt med en kartläggning av anhörigvårdarnasarbetsförhållanden.Vill man vårda sina anhöriga i hemmet ska man gesmöjlighet att göra detta och känna att man har ett stöd frånsamhällets sida. Vidare krävs en skälig ersättning,kontinuerlig avlastning eller möjlighet till växelvård,anhörigträffar, vissa utbildningsinsatser samt åtgärder föryrkesarbetande att efter en period av anhörigvård kunnakomma tillbaka till det ordinarie arbetslivet igen.Nettokostnaden för kommunerna för ett s k SMHI-boende ligger på 20--per månadeller ca 800--per dygn.I den takt som antalet vårdplatser minskar inomslutenvården överlämnas ansvaret för vården alltmer tillanhöriga. Ska den utvecklingen fortsätta krävs attanhörigvårdarna får ett avsevärt bättre stöd, både moralisktoch genom bättre ekonomisk ersättning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kartlägga anhörigvårdarnasarbetssituation och behovet av riktlinjer för ersättning tillanhörigvårdare,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbildning ochkontinuerlig avlastning för anhörigvårdare, bl.a. genomväxelvårdsmöjligheter.
mot · GI02So276 · 1995-01-25 00:00:00 — Barnens situation i har uppmärksammats i fleraolika rapporter och utredningar under de senaste åren.Rapporterna har handlat om hur barnens situation ser ut iett som förändras genom bl.a. omstrukturering,arbetslöshet, besparingar och invandring.Barnens situation har också uppmärksammats genomBarnombudsmannens arbete och genom uppföljning avbarnkonventionen.Det finns alltså en mängd rapporter som belyser hurbarnens situation ser ut . Det framgår av olika rapporteratt det framför allt finns all anledning till oro, särskilt förbarn i den s.k. riskzonen, dvs. barn som riskerar att få enogynnsam utveckling.Det kan finnas många olika anledningar till att barnbefinner sig i riskzonen. Barn kan utsättas för misshandeloch övergrepp eller växa upp under svåra förhållanden. Detkan också finnas faktorer i barnens omgivning ochuppväxtmiljö som kan medföra att barnen är särskilt utsatta.För dessa barn finns risk att de i sin uppväxt och vuxenlivfår svårigheter som för vissa kan bli av mycket allvarlig art,typ missbruk, kriminalitet eller psykiska störningar.Genom tidigare insatser av förebyggande och stödjandekaraktär finns dock möjlighet till en mer gynnsamutveckling.Olika verksamheter som arbetar med barn och ungdomarhar utifrån sitt område ansvar för insatser till särskilt utsattabarn och ungdomar. Men utifrån de senaste årens rapporterom barnens situation förefaller dessa insatser otillräckliga.Det behövs också en mer samlad genomgång, analys ochförslag på insatser just för barn i riskzonen.En idé skulle vara att en kommission tillsättes med uppgiftatt analysera situationen för särskilt utsatta barn. bör också ange förslag till en strategi för hurarbetet i skall bedrivas för att på olika sätt kunna gedessa barn en mer gynnsam utveckling.I arbetet bör också ingå en genomgång av den kunskap ochforskning som finns om störningar hos vuxna (i former avexempelvis missbruk, kriminalitet, psykiska problem) ochom de riskindikatorer som finns i barndomen.Genom en samlad insats för särskilt utsatta barn kan derent humanitära effekterna bli oerhört viktiga för livskvaliténsamt också att de ekonomiska vinsterna i ett längreperspektiv inte är försumbara. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskilt utsatta barn -- barn i riskzonen.
mot · GI02So278 · 1995-01-25 00:00:00 — I våra storstäder har successivt utvecklats förorter -- oftasti miljonprogrammets områden -- som kännetecknas av högarbetslöshet, social utslagning och hög andel boende medutländsk bakgrund. Arbetslöshetens gissel har ofta drabbatinvånarna i flera generationer -- nu växer inte sällan tredjegenerationen upp till arbetslöshet.Problemet är väl känt över hela västvärlden, och det har ivissa länder lett till allvarliga urladdningar. har vi iSverige blundat för problemet, trots dess utomordentligtallvarliga karaktär.Insatser behöver göras socialt, utbildningsmässigt och manmåste ta ställning till den laddade frågan om integrering elleraccepterande av etniskt differentierade bostadsområden.Det är utomordentligt angeläget att detta problem snarastgenomlyses av en utredning, där även internationellaerfarenheter tas till vara. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning av densociala situationen i storstadsområden med hög arbetslösheti enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02So280 · 1995-01-25 00:00:00 — Barn- och ungdomsplaner i varje kommun I den aktuella debatten om våldet i samhället, påpekas oftaatt segregationen i vissa invandrartäta kommuner har ökat,att massmedia, video- och dataspel innehåller alltmer våld,att många människor upplever vanmakt och oförmåga attpåverka sin situation etc. Allt detta är företeelser som iallmänhet kräver långsiktiga åtgärder, som berör självagrunden för vår samhällsmodell. Vi tror att detta kräver enfokusering på familjen och andra naturliga gemenskaper sombasen för ett fungerande samhälle. När det gällersegregationen har regeringen utformat direktiv för enutredning om invandrarpolitiken och invandrarnasintegrering.Parallellt med professionaliseringen av vård och omsorg ihela välfärds-Sverige, har en allt tydligare ålderssegregeringskett. Denna åtskillnad av åldersgrupperna är tydligastmarkerad när det gäller ungdomar. Den stöds av reklamen,som i många sammanhang söker vidga och samtidigtavgränsa gruppen ungdomar. Vuxenlivet skjuts framåt i tidenoch därmed den vuxnes ansvar. En av de viktigasteuppgifterna för stat och kommun är att motverka dennautveckling, ge ungdomar möjligheter och skyldigheter att taansvar, att aktivt medverka i samhällsutvecklingen.Dessa frågor behandlas i det förslag till ny socialtjänstlag(SOU 1994:139) som är föremål för remissbehandling. Iett särskilt yttrande avlämnat av två komittéledamöter lyfterman upp frågan om barn- och ungdomsplaner.I förslaget till ny socialtjänstlag 3 kap § 5 anges attsocialtjänsten ska bedriva uppsökande verksamhet blandbarn och ungdomar. Men verkligheten är den att detförebyggande arbetet för barn och ungdomar görs tillstor del av andra kommunala organ än socialtjänsten.Socialtjänstens möjligheter att bedriva förebyggande arbetebland dessa målgrupper är avhängigt samverkan mellankommunala förvaltningar och organisationer.På nationell nivå tog den förra regeringen fasta på dessaförhållanden och avlämnade därför en särskildungdomsproposition. För att skapa ökad kraft bakom deambitioner som regering och riksdag angett iungdomspropositionen finner vi det angeläget att man följerupp dessa ambitioner också på nivå. För att nå ensamordning av de resurser som finns i kommunensförvaltningar och i de frivilliga organisationerna skulleexempelvis 5§ i 3 kap i förslaget till ny socialtjänstlag kunnakompletteras med angivande av att en särskild plan skaupprättas till stöd för det allmänt förebyggande arbetet blandbarn och ungdomar. I utredningen har ledamöterargumenterat för att lagtexten bör kompletteras med följandeinnehåll: ''Till stöd för kommunens förebyggandeverksamhet för barn och ungdomar skall upprättas ensärskild plan. ''Detta krav och förtydligande av kommunernas ansvar harman genomfört i ett av våra grannländer. I är numerakommunerna skyldiga att upprätta barn- och ungdomsplanerför det förebyggande arbetet. Enligt min mening börmotsvarande skyldighet införas i svensk lag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om barn- och ungdomsplaner.
mot · GI02So283 · 1995-01-25 00:00:00 — Alkoholproblemen utgör tyvärr ett mycket stort inslag isamhället. De svåra problemen tycks inte minska. Antaletgrava missbrukare är ansenligt.Med de attitydförändringar, som sker i det svenskasamhället, är risken stor att problemen kan komma att tillta.Missbruksvården kommer att belastas allt mer.I det läget är det av utomordentlig betydelse attvårdalternativ byggda på idémässig grund får allt stöd. Enkombination av institutionella insatser från kommuner ochlandsting med ideella och folkrörelseknutna insatser har ettstort värde.Tyvärr tycks kommunerna i ett trängt ekonomiskt läge hastor benägenhet att spara på de ideellt förankradeverksamheterna. Det kan gälla RIA-verksamhet ellermotsvarande. Det är olyckligt att en verksamhet som drivsmed stora ideella insatser beskärs. Vi behöver både offentligoch frivilligverksamhet. Därför är det viktig, att kommuner,landsting och stat ger ett rimligt stöd till de ideella ochfolkrörelseknutna alternativen.Ett sådant är för filantropiskverksamhet (), som och över helavårt land drivit ett kristet vårdalternativ, som erhållit utsöktgoda resultat. Många är de alkohol- ochnarkotikamissbrukare som genom omsorgåtervänt till har fått ekonomiska problem på grund av attkommunerna håller hårdare i sina medel . Färremissbrukare remitteras till vårdhem. Skulle LP-stiftelsensverksamhet av ekonomiska skäl komma i farozonen, vore deten ytterst beklaglig situation. Stiftelsen är i många avseendenoersättlig.Därför är det angeläget, att regeringen bidrar till att lösastiftelsens ekonomiska bekymmer och därmed säkraverksamheten. Detta kan ske genom att tillräckliga medelfördelas till stiftelsen inom ramen för socialdepartementetsanslag E 2. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till .
mot · GI02So284 · 1995-01-25 00:00:00 — Uppföljning av placeringar på LVU-hem I en delrapport till projektet § 12-vården iStockholms län, som mig veterligen är den endauppföljnings- och utvärderingsstudie om särskildaungdomshem som genomförts, sägs följande: ''Deungas situation är turbulent. Många begår nya brott, återfalleri missbruk och får andra problem. Det stora problemet försocialtjänsten tycks vara att finna en fungerandebehandlingsform. (...) Bilden av de undersökta ungdomarnassituation efter det att de skrivits ut från de undersöktainstitutionerna tycks alltså vara fortsatt mörk. Samhällettycks i stor utsträckning sakna möjligheter att bereda dem enfungerande vård. ''Kriminologen pekar framför allt på tvåproblem man uppmärksammat. Dels bristen på stabilitet iden fortsatta behandlingen av ungdomar som vistats påungdomshemmens akut- och utredningsavdelningar, dels attden behandlingsplan man gjort upp under utredningstidenföljs dåligt.Detta är mycket oroande läsning. Ungdomar medallvarliga problem av den typ som det här gäller har stortbehov av kontinuitet och fasthet av vuxna som orkar bry sigom och som finns kvar trots att ungdomarna sviker.Ungdomarnas behandling inleds vanligtvis med en vistelsepå ungdomshem för utredning och uppläggning avbehandlingsplan. Däremot är det alltså inte säkert attbehandlingen sedan kommer att bedrivas påungdomshemmet eller att samma behandlingsform behållsunder den planerade behandlingsperioden. Vad detta får förföljder kan ingen svara på . Kunskaperna om effekten avbehandling i § 12-hem och andra behandlingsformer ärmycket begränsad. Inte heller kriminalstatistikensbeskrivning av återfall i brottsligt beteende ger tillräckliginformation om vårdverksamhetens värde.Det här berör en ganska liten grupp ungdomar med svårasociala problem, som ofta har sin grund i att de på olika sättblivit svikna av de vuxna under sin uppväxttid. När det gåttså långt att de tas om hand för tvångsvård är det nödvändigtatt den vården verkligen kan tillgodose högt ställda krav påstabilitet, kontinuitet och goda behandlingsresultat. I förstahand för ungdomarnas egen skull men också för att vård avdetta slag är mycket kostnadskrävande. Det är mycketmärkligt att det inte tidigare gjorts någon omfattandeuppföljning och utvärdering av hur det gått för ungdomarsom vistats i denna vårdform. Detta bör geregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av uppföljning ochutvärdering av vården vid § 12-hem samt den vård som följerefter en sådan vistelse.
mot · GI02So286 · 1995-01-25 00:00:00 — Ett institut för samhällsanalys Massmedia rapporterar om händelser som visaratt det grova våldet ökar. Morden vid Stureplan i ,mordet i på en 15-årig pojke av två kamrater ochmorden i är några ofattbara exempel på vad som hänti . Vi står alla frågande inför hur dettakunde hända.Många undersökningar visar att bristande tillit tillmänniskor och samhälle, existentiell ångest och avsaknad avframtidstro är grogrund för våld, missbruk, kriminalitet ochfrämlingsfientlighet.Kraftfulla åtgärder måste vidtas för att avhjälpamissförhållanden och återskapa livskvalitet.Regeringen har som redskap i sitt arbete olika institut, , vars verksamhet syftar till attinformera om framtida möjligheter och hot isamhällsutvecklingen. Forskarrön från universitet ochhögskolor ligger också till grund för planering av insatser attförebygga framtida problem.Dessa redskap är dock otillräckliga. Det krävs bättresamarbete mellan olika myndigheter och institutioner för attfå den helhetssyn som behövs för att angripa skulle kunna samordnakunskaper och idéer från olika institut, universitet ochhögskolor, kulturlivet etc. Ett forum som samlar erfarenheterfrån olika kompetensområden och snabbt får fram sådanaförslag till lösningar på samhällsproblem att effekternamildras, eller i bästa fall uteblir.Ett Institut för samhällsanalys skulle ägna sig åt aktuellasamhällsproblem, kartlägga och analysera dagens attityderoch värderingar i det mångkulturella Sverige.Genom kontinuerliga undersökningar bland olikabefolkningsgrupper kunde institutet också tydliggöraförändringar i attityder och värderingar och föreslå insatserinnan problem uppstår.En annan viktig uppgift för att skapa sådan debatt om livskvalitet att människorkänner sig manade till individuellt engagemang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda möjligheterna att inrätta .
mot · GI02So289 · 1995-01-25 00:00:00 — Från första höjs arbetsgivaravgifterna med enoch en halv procentenhet. Vid beslutet undantogskommunerna och landstingen från höjningen med motivet attej belasta vård och omsorg. Till denna kategori hör landetskooperativa omsorgsverksamhet. En verksamhet sombedrivs utan vinstintressen, liksom kommuner och landsting.Detta kommer tyvärr att snedvrida gällandejämförelser mellan offentligt och kooperativt bedrivnaomsorgsverksamheter. Detta kan leda till snedvridenkonkurrens inom omsorgsområdet. Därför bör man vidutformningen av den till kommunsektorn utlovadekompensationen för merkostnader eftersträva en sådanlösning att även risken för snedvridningar i förhållande tillden kooperativt organiserade och bedrivnaomsorgsverksamheten kan undvikas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konkurrenssituationen för denkooperativa omsorgsverksamheten.