mot · GI02N434 · 1995-01-25 00:00:00 — 50 årI år är det den första atombomben fälldes överHiroshima och -- ett massmord på oskyldiga. Desociala och hälsomässiga lidanden samt de genetiskaförändringar som följde i katastrofens spår lever vidare hosfolket. vallfärdar tusentals skolbarn och vuxna tillminnesplatsen i . De påminns om atombombensförödelse, slår på fredsklockan, gong-gongen, ögonenregistrerar det spöklika monumentet av fabriken, fotona frånförödelsen, skulpturen med tranorna, symbolen för fred.Overkligt men sant.Hiroshima skall alltid påminna mänskligheten om detohyggliga som hände, vara en varning för nu levande ochkommande generationer. Vi vet att även skulle bli enatomstat, men några kvinnliga politiker klarade lyckligtvisav att stoppa detta. Kvar blev den civila atomkraften. Attkärnkraft-kärnvapen är siamesiska tvillingar är ingenhemlighet längre. Detta har blivit en offentlig sanning efterden uppmärksammade jakten på från internationellt hållför att spåra dess kärnreaktorer. Rädslan för att diktatoriskastater skall kunna göra atombomber av högaktivt kärnbränslehar synliggjorts. Det är vår plikt och vi har en moraliskskyldighet, vi som utnyttjat kärnkraften, att undanröja hotenfrån kärnkraften -- dvs eliminera den.Etik och vetenskapEnligt uppfattning är det lika viktigt att utgåfrån och ta etiska såväl som vetenskapliga hänsyn, när detgäller att förstå sammanhangen kring energiförsörjning ochenergianvändning. Utan etik urartar varje samhälle: Det blirantingen anarki där den starke får all makt eller ett kollektivtförtryck, ett fångläger. En av de flesta omfattad etik måsteligga bakom den lagstiftning och andra styrande åtgärdersom exempelvis beslutar om. Utan vetenskapligkunskap -- i vid bemärkelse -- kommer all planering och alllagstiftning att ske på måfå och de samhälleliga beslutenkommer inte att få de följder man hoppas på.Vetenskaplig bakgrundEnergiflödena är grunden för allt liv. Utan ett ständigttillflöde av energi från solen skulle intet liv existera. Detfinns så vitt man vet bara en primär energikälla i världsalltetoch det är de radioaktiva processerna i stjärnorna, fusion ochfission. Jorden har ''sedan skapelsens morgon'' varitberoende av den ständiga energitillförseln från dengigantiska fusionsreaktorn solen. Den är placerad pålämpligt säkerhetsavstånd från jorden (). Energileveranserna till jorden, med ljusetshastighet, är miljövänliga och mycket stora. De har hittillsräckt till för att upprätthålla energiflöden -- vindar, regn ochvattenströmmar -- och ett rikt växt- och djurliv på planeten.Enligt värmelärans andra huvudsats ökar graden avoordning i varje system som förändras -- entropin stiger.Däremot kan, genom uppoffring av energi i ett system,entropin minska i en del av systemet som den totalaentropin ökar.FotosyntesenDet allra viktigaste exemplet på detta är fotosyntesen, somär praktiskt taget den enda källan till biologiskt liv.Människan kan också med sina tekniska metoderåstadkomma ökad ordning -- minskad entropi -- i ettdelsystem. Ett typexempel är hur man genom storaenergiinsatser förvandlar järnmalm -- järnoxider -- till rentstål.Fram till omkring 1970 var mänskligheten till hundraprocent beroende av energitillförseln från solen. Därefterbörjade människans försök att efterlikna de himmelskaprocesserna -- fissionsenergin -- få en mindre plats i demänskliga energisystemen.Men inträdde en viktigförändring av energiomvandlingen på jorden. Då börjadenämligen användningen av de förnybara, flödandeenergikällorna -- ved, vind, vattenkraft -- delvis att ersättasav kol. Kol är ju lagrad solenergi liksom de senare tillkomnafossila bränslena olja och fossilgas. Det var en principielltviktig förändring. Från att vara hänvisad till den löpandetillförseln av energi från solen började mänskligheten -- läsvästerlandet -- alltmer gå över till att förbruka jordenslagrade energikapital. Detta är en i längden ohållbar metod.Dessutom har det visat sig att den medför tidigare oanadeproblem. Genom att förflytta den materia sominnehåller den solenergi som lagrats under årmiljoner upp iluften ändras jordens atmosfär på ett sätt som hotar livet påplaneten. Detta förutsåg den svenske nobelpristagarenSvante redan i början av detta sekel.ExergiLivet på jorden skulle inte existera utan energi. Energin ärockså grunden för det mänskliga samhället.Industrisamhällets kraft hämtas främst från lagrad solenergisom fossila bränslen och uran. Energi kan inte produceraseller konsumeras. Den kommer till oss genom solens strålaroch lämnar oss i degraderad form som värmestrålning.Däremot kan människan konsumera energins arbetsinnehåll(exergin) för att driva samhällets processer. För tjugo årsedan presenterade professorn och nobelpristagaren ''kan ge ny energipolitik'', där hanpekar på den felaktiga bokföringen i energistatistiken. Attsummera energi av olika värde är lika felaktigt som att angekassabehållningen i antalet mynt utan att ange om de ärenkronor eller femöringar.Energi förekommer i olika former av skiftande kvalitet,och energins kvalitet kan förändras från ''extra prima'' till''värdelös''. Kvaliteten anges som förhållandet mellan exergioch energi. För värmeenergi varierar kvalitetsindex avsevärt,från 60 för het ånga till 0 för värmestrålning från jorden.Ingenting är gratis; en ökning av exergin på ett ställe kräverännu större minskning någon annanstans så att exergin totaltsett minskar. Genom att bevara exergin bevaras även andravärden som mänskliga, ekonomiska och ekologiska. Solenär vår viktigaste exergikälla.EnergianvändningEn stor energianvändning ger människan kraft ochsamhället styrka men försätter både människa ochsamhälle i en alltmer kritisk situation. Försurning av markoch vatten, skogsdöd, klimatförändringar och radioaktivnedsmutsning är ödesfrågor för hela mänskligheten. Dessaproblem härrör alla från ett felaktigt energisystem och alltförstor energianvändning.EffektiviseraSveriges energipolitik har främst gått ut på att ökatillförseln av energi till industri, lokaler, hushåll ochtransporter. de gröna vill bryta denna inriktninggenom att i stället stimulera till effektivisering och teknik föratt utnyttja energiinnehållet bättre. Tillsammans medhushållning möjliggör detta en successiv minskning avsamhällets energiomsättning med under entrettioårsperiod.EnergislagMiljöpartiet arbetar för en framtid där den använda energini allt väsentligt kommer från biobränslen, vindkraft, solkraftoch andra flödande och förnybara energikällor som naturligthör hemma i ett modernt och utvecklat kretsloppssamhälle.Varken kärnkraft eller användning av fossila bränslen ärförenlig med ett hållbart samhälle. Båda medför enmiljöförstöring som allvarligt hotar den biologiskaproduktionen och därmed livsförutsättningarna på jorden.Fossila bränslenGenom en snabb avveckling av fossila bränslen (olja, koloch fossil gas) och övergång till förnybara energislag kan vihejda försurningen av mark och vatten och kraftigt minskautsläppen av klimatpåverkande växthusgaser. Miljöpartietvill reducera användningen av fossila bränslen till en nivåsom motsvarar högst av den mängd som användes år1990. Vi anser att ska ta kraftfulla initiativ för attminska de globala utsläppen från fossila bränslen. Bl a börSverige framföra krav på att internationella avgifter införsoch på att största tillåtna mängder utsläpp av skadligaämnen -- som koldioxid, kväveoxider, kolväten ochcancerogener -- fastställs för varje enskilt land. skaockså ta ett större ekonomiskt ansvar för att begränsautsläppen i vårt närområde.KärnkraftRiskerna med kärnkraften har visat sig vara alltför storasåväl vid drift som vid gruvbrytning, anrikning ochavfallshantering. Kopplingen mellan kärnkraft ochkärnvapen är dessutom väldokumenterad. De äldstareaktorerna i är ålderstigna och närmar sig nugränsen för sin tekniska livslängd. Riskerna medmaterialutmattning, försprödning och sprickor ökar därmedkraftigt. kräver därför en lag om att kärnkraftenska avvecklas snabbt, med början omedelbart.Vi har visat att det är möjligt att genomföra enkärnkraftsavveckling utan otillbörligakonsekvenser. Det betyder en snabb omställning av trafikoch energi för att hålla nere koldioxidutsläppen m.m. Dettakräver en politisk enighet och satsning på dessa områden.Under hösten 1993 stod fem reaktorer och sex stycken stilla. har ett elöverskott, vilket ävenNorge har. Överföringsförmågan har byggts ut, vilketunderlättar en snabbavveckling. Vi anser att avvecklingenskall ske och att regeringen skall uppfylla sinatidigare löften om att påbörja avvecklingen 1995.Om vårt första yrkande faller, yrkar vi i andra hand på enavveckling . En avveckling motsvararungefär en årlig minskning av landets energiomsättning med2 %. Vid en hearing i , enuppföljning av olyckan i ,konstaterade , : ''Vi har entillfredsställande elförsörjning. Vi behöver inte direktplanera ny elproduktionskapacitet. Det räcker med att taställning till frågorna .'' Elöverskottet hargjort att satsningarna på andra förnyelsebara energikälloroch energieffektivisering har bromsats.Med dagens teknik kan minska elanvändningenmed hälften genom effektivisering av energianvändningen,enligt NUTEKs avdelning för effektivare energianvändning.Försiktiga bedömare säger 25--. Den 31 december 1995går drifttillståndet för ut. Detta skall inteförlängas utan skall tas ur drift. 1,som stått still , skall inte startas ochreparationerna avbrytas. Kärnreaktorerna måste dessutomförstatligas. Kortsiktiga vinstintressen får inte äventyrasäkerheten.Vi anser att ska ta kraftfulla initiativ för en globalavveckling av kärnkraften och till internationellakonventioner när det gäller transporter av kärnavfall. Sverigeska också erbjuda ekonomisk och teknisk hjälp för attmontera ned kärnreaktorer i vårt östra närområde.VattenkraftMiljöpartiet vill att vattenkraften genom de redanutbyggda kraftverken ska användas effektivt. Vi ser dockvattenkraften som färdigutbyggd i och villgrundlagsskydda de sista orörda älvarna och älvsträckorna iSverige.SolenergiSolenergi utgör en, ur mänsklig synvinkel, evigenergikälla. Det är den enda energi som tillförs vår planet.På ett eller annat sätt härrör all förnybar och ändlig energifrån solen. Även den direkta solinstrålningen kan användasbetydligt mer än vad som sker . Vi vill stimulera tillutbyggnad av såväl solvärme som miljövänliga solceller.Solen är motorn i vår ekonomi, som vi visade i inledningen.BioenergiBioenergi finns i ett flertal olika former. Vi vill ökaanvändningen av träbränslen. För att undvika att markenutarmas och att försurningen därmed påskyndas ställer visom krav att aska återförs till skogen. Vi anser att uttag avhela träd med grenar, barr och rot ska förbjudas på magerskogsmark. Energigrödor och energiskog på skabara användas lokalt i begränsad omfattning. är att sesom ett fossilt bränsle.VindkraftVinden är en miljövänlig energiresurs med stor potential.Vi vill se en kraftfull satsning på vindenergi som en del iett kretsloppssamhälle. Vi har separata motioner om sol- ochvindenergi, som understryker vikten av dessa satsningar.EnergibärareMan måste skilja mellan begreppen energislag ochenergibärare. Olika energislag (vattenkraft, biomassa, sol-eller vindkraft) kan omvandlas till energibärare somelektricitet eller vätgas. Eftersom vätgas går utmärkt att lagrakan denna energibärare bli mycket värdefull i framtidaenergisystem. Energin i biomassa kan bl.a. omvandlas tillenergibärare som etanol eller metanol. Valet av energibärarei framtidens transportmedel kommer att ha stor inverkan påoch betydelse för hela samhället. anser att storainsatser ska göras för att skynda på förändringsprocessen.För att de mest miljö- och resurseffektiva av energibärarnaska utkristallisera sig bör dessa få möjlighet att verka ikonkurrens med varandra.Vägen till kretsloppssamhälletSverige har vid en internationell jämförelse mycket godtillgång till förnybara energikällor. När det gäller elektricitethar vi, genom den redan utbyggda vattenkraften, en störretillgång per capita än nästan alla andra industrialiseradeländer. Trots detta medför en mycket snabb omställning avenergisystemet avsevärda försörjningsproblem under enövergångsperiod. Ersättningen av kärnkraft och fossilabränslen bör i stora drag ske enligt följande schablon:Hälften effektiviseras bort, hälften ersätts med elkraft,värmeenergi och drivmedel från bioenergi, vindkraft,solvärme, mottryck m m. Nya beräkningar har visat attenbart från industrins lutar kan man hämta 10el. Iframtiden måste vi hämta kraft från många olika källor. Detfinns alltså ingen enda energikälla som kommer att varatillräcklig. Utmaningen ligger i att använda rätt källa till rättändamål. Att anpassa och kombinera mångfalden avmiljövänliga energisystem blir ett nytt och viktigtkunskapsfält.Vi villatt energin till samhället kommer frånflödande och förnybara energikällor,att kärnkraftenavvecklas snabbt med början ,att användningen avfossila bränslen minskas till högst av den mängd somanvändes 1990,att modern och effektivare teknikstimuleras för att kraftigt minska energianvändningen,attskatten på fossila bränslen höjs, statsbidrag införs förmiljöbättre alternativ och statliga investeringsprogramgenomförs för att påskynda utvecklingen.StyrmedelDe styrmedel som vill använda för att förändraenergisystemet ärlagstiftning: för att avveckla kärnkraftoch skydda våra sista älvar, älvsträckor och andra outbyggdavattendrag,ekonomiska styrmedel: hög skatt på fossilabränslen och låg skatt eller skattebefrielse förmiljöacceptabel energi,statsbidrag: bl.a. till kommunalaenergirådgivare och för attstimulera till investeringar i energieffektivisering och byte avenergianläggningar,statliga investeringsprogram: för bl.a.ny energiteknik, effektivare energianvändning,järnvägsutbyggnad och effektiva, bekväma trafiksystem förstäderna.Slutligen anser att kärnkraften ska bära sinaegna försäkringskostnader.Vi hänvisar till andra motioner om atomansvarighet,uranskatt och avfallsfond.Energipolitik i EUSveriges medlemskap i innebär medlemskap i ochStålunionen samt Euratom. de gröna anser attSverige skall ta kraftfulla initiativ för att ändra inriktningeni EU efter de riktlinjer vi tecknat ovan. I förberedelsernainför översyn av bör enarbetsgrupp arbeta fram ett nytt kapitel om att avveckladagens icke förnybara energislag, skydda naturresurser,främja förnyelsebara energislag, satsa påenergieffektivisering och verka för förnyelsebara energislagi och även i länder utanför EU.EUs program för är alltför inriktade påtraditionell energiförsörjning och reparation avkärnkraftverk. måste arbeta för att ändrainriktningen för detta bistånd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär sådan ändring i 5 §kärntekniklagen att drift av kärnkraftsreaktorer förbjudsfr.o.m. ,2. att vid avslag på yrkande 1 hos regeringenbegär sådan ändring i 5 § kärntekniklagen att drift avkärnkraftsreaktorer förbjuds fr.o.m. ,3. att vid avslag på yrkandena 1 och 2 hosregeringen begär sådan ändring i 5 § kärntekniklagen att driftav kärnkraftsreaktorer förbjuds fr.o.m. den 31 december2010,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kärnkraftens avveckling,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kopplingen mellan kärnvapen ochkärnkraft,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om entropilagarna,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fotosyntesen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om exergi,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vårt felaktiga energisystem ochenergianvändning,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energiinnehållet,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om effektivisering av och hushållningmed energi,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska energianvändningenmed under ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på biobränslen,vindkraft, solkraft och andra flödande och förnybaraenergikällor,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kärnkraft och fossila bränslen iett hållbart samhälle,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska fossila bränslen till ennivå som motsvarar av den mängd som användes 1990,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ta kraftfulla globala initiativför att minska mängden utsläpp från fossila bränslen,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att framföra krav påinternationella avgifter för skadliga ämnen som koldioxid,kväveoxider, kolväten och cancerogener,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kärnkraftens risker frånuranbrytning till avfallshantering,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om materialutmattning, försprödningoch sprickor i ålderstigna svenska reaktorer,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte förnya drifttillståndet, somgår ut , för ,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om 1,22. att hos regeringen begär förslag omöverförande av samtliga kärnkraftverk i statlig ägo i enlighetmed vad i motionen anförts,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att även efter statligt övertagandeav kärnkraftverken har de tidigare ägarna det ekonomiskaansvaret för slutförvaring av kärnavfallet som uppstått underden tid man ägde verken,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kortsiktiga vinstintressen ej fåräventyra säkerheten,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall ta kraftfullainitiativ för en global avveckling av kärnkraften och tillkonventioner när det gäller transporter av kärnavfall,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hjälp att montera nedkärnreaktorer i öst,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att använda den redan utbyggdavattenkraften effektivt,28. att hos regeringen begär förslag till grundlagsom skyddar de sista orörda älvarna och älvsträckorna,129. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stimulera utbyggnad avsolvärme och miljövänliga solceller,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka träbränslen och återföraaskan till skogen,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot helträdsuttag,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energigrödor och energiskog pååkermark,33. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kraftfull satsning påvindenergi,34. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vätgas som energibärare,35. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skynda påförändringsprocessen för energibärare till framtidenstransportmedel,36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hur man kan ersätta kärnkraft ochfossila bränslen,37. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om potentialen hos industrins lutar,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att använda rätt källa till rättändamål,39. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anpassa och kombineramångfalden av miljövänliga energisystem,40. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om styrmedel för en hållbarutveckling på energiområdet,41. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kärnkraften skall bära sinaegna försäkringskostnader,42. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbeta in ett nytt kapitel iMaastrichtfördraget i enlighet med vad i motionen anförts.