mot · GI02K403 · 1995-01-25 00:00:00 — Den skall erbjuda program som är av intresseoch som engagerar en publik i hela landet som denspeglar kulturliv och skeende i hela vår nation.Public service-kanalerna i radio och TV får genomovanstående förändringar en starkare identitet i den nyamediamiljön istället för att konkurrera med de kommersiellakanalerna med program som dessa ändå sänder.TV2 skall ges frihet att själv utveckla sina program.Motsvarande krav på nyhetsförmedling och övrigtprogramutbud som åvilar TV4 skall dock gälla även TV2.Vid en privatisering av TV2 skall de reklamregler som gällerför TV4 anpassas så att kanalen därmed får konkurrens sommarkbunden reklamfinansierad kanal. Reglerna för demarkbundna kanalerna bör följa dem som gäller försatellitsändna kanaler.Reklam fungerar både som informationsförmedlare ochfinansieringskälla. Reklamen är därmed en väsentlig del avyttrande- och informationsfriheten och bör inte regleras ellerstyras av staten annat än vad som följer av befintliglagstiftning. Branschorgan har en viktig uppgift i attmotverka osmaklig eller vilseledande reklam.EU har speciella regler för reklam och sponsring igränsöverskridande television. Reglerna behandlar blandannat frågan om när reklam får sändas och hur ofta den fåravbryta olika program. Även frågan om reklamens innehållbehandlas i EU:s direktiv. Det handlar då bland annat omregler kring reklam riktad till minderåriga eller reklam omalkohol, tobak och medicin. Enskilda medlemsländer kandock ha en annorlunda reglering inom detta område. Sverigehar exempelvis en något mer omfattande reglering än vadsom anges i EU:s direktiv när det gäller reklam, något somgäller både för marksänd television och satellitsändningarsom har som ursprungsland.Ett exempel är de reklambegränsningar som finns iavtalet med . Det är enligt vår meningreklambegränsningar som motverkar sitt syfte. Förbudet attlåta reklam avbryta program leder till uppstyckning i mindreprogram och motverkar sändningen av längre program, tillexempel långfilmer. Någon annan begränsning av reklamenän den som finns i andra medier bör inte förekomma.Förbudet mot åsiktsreklam lägger band på den friaopinionsbildningen. Mot den bakgrunden bör TV4:s avtalmed staten omförhandlas så att reglerna ändras på det sättsom ovan föreslås.Den kvarvarande licensfinansierade TV-kanalen hargenom sin tillgång till obligatoriska licensavgifter ett kraftigtförsteg framför privata aktörer. Det är därför inte rimligt attden kvarvarande public service-kanalen dessutom skulle fåtillgång till reklammarknaden för att förbättra sinfinansiering. Sponsring av den licensfinansieradeverksamheten bör därför begränsas.4.3 M4 och M5Under 1994 redovisade en av regeringen särskilt tillsattutredare att det finns förutsättningar att etablera två nya nätför marksänd television i . Det fjärde nätet, M4, kansättas i gång efter beslut. Sändningarnakommer, när nätet är fullt utbyggt, att kunna nå 98 procentav befolkningen, vilket är samma täckning som TV4 har idag.Det femte nätet, M5, kan nå en täckning på upp till 95procent om frekvenser även i den översta delen av UHF-bandet utnyttjas. Sändarnätet kan börja användas efterbeslut.De möjligheter som finns att sända marksänd televisionbör utnyttjas fullt ut. Genom att de nya kanalerna reserverasför nya aktörer ökar pluralismen, och yttrandefrihetenvidgas. Inga andra begränsningar av yttrandefriheten än desom ges av det tekniskt möjliga skall accepteras.Enligt vår mening bör därför de två kvarvarandemarksända TV-kanalerna frigöras för koncessioner.M4-nätet bör användas för regional-TV. Därmed skapasutrymme för 5 nya slagkraftiga spridda överlandet (Syd, Väst, Öst, Central och Nord). Stationerna blirtillsammans rikstäckande. Varje station får ettbefolkningsunderlag på i genomsnitt 1,5 till 2 miljonerinvånare. En sådan utveckling kommer att vitalisera denregionala televisionen och programproduktionen i helalandet. Genom att också kan fungera somnätverk ges produktion och kulturliv i hela landet scener mednationell räckvidd. Därmed skapas också en effektivkonkurrens till de rikstäckande TV-kanalerna.Koncessionsgivning till M5-nätet bör bygga på deerfarenheter som kan följa av M4-koncessionernasutveckling.De nya regionala stationerna skall ha möjlighet tillsamsändningar. Därmed kan de nya kanalerna konkurreraeffektivt med rikskanalerna, både vad gäller dyrareproduktioner och på den nationella reklammarknaden.Enligt vår mening skall regelverket för de nya regionalaTV-kanalerna utformas generellt och innehålla så fåbegränsningar som möjligt. Krav på minsta andelegenproduktion och nyhetsrapportering kan ställas upp föratt garantera en viss lokal förankring och för att vitaliseraden lokala nyhetsbevakningen. Övriga krav påprograminnehållet bör inte ställas från statsmakternas sida.Om det finns fler intressenter för en frekvens så bör ettöppet auktionsförfarande tillämpas på samma sätt som vidfördelningen av den privata lokalradions frekvenser. Det skabara gå att dra in sändningskoncessionen om man ej utnyttjarfrekvensen.Kontrollen av att lagar och regler efterlevs bör hanteras påsamma sätt som för pressen: brott mottryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen skabedömas av domstol, och kontrollen av att etiska regler etcefterlevs bör kunna skötas av ett eget branschorgan,motsvarande pressens opinionsnämnd.Marksänd television kommer även efter introduktionen avde nya kanalerna att utgöra en begränsad del av det samladeutbudet. Så länge detta faktum kvarstår finns det skäl attmotverka tendenser till monopolsituationer. En regleringsom förbjuder att man äger fler i sammaspridningsområde är fullt tillräcklig för att åstadkommadetta. Däremot bör det inte finnas något hinder mot att ägafler om dessa sänder inom olika områden.5 Ny teknik ger nya möjligheterDen nya tekniken med digitalradio, digital-TV ochhögupplösningstelevision ger nya möjligheter, men kräverockså ett omfattande standardiseringsarbete innan den kantas i bruk. Dessutom är det osäkert när det kommer attföreligga marknadsmässiga förutsättningar för att den nyatekniken blir kommersiellt gångbar. Kommersiella digital-TV-sändningar via marknätet kan förväntas komma igångförst in på det nya seklet.Även om både M4 och M5 tas i bruk för analogasändningar och även kanalerna 61--68 utnyttjas så kommerdet att därutöver finnas utrymme för 4 digitala kanaler.Rent allmänt kan sägas att rikstäckande kanaler bättreutnyttjar det digitala nätet än lokala sändningar. Förklaringentill detta är att digitala sändare inte stör ut varandra på sammasätt som analoga sändare. Analoga sändare som sändersamma program kan inte sända på samma frekvens inärliggande område -- om man gör det kommer sändarna attstöra ut varandra. Digitala sändningar kan däremot sända påsamma frekvens i hela landet, så kallade singelfrekvensnät.Oavsett vilken modell som väljs för övergången till digitalasändningar är det viktigt att spelreglerna tydliggörs förmarknadens aktörer så att deras planering underlättas.Alternativet är som beskrivits ovan att M5 inte får utnyttjakanalerna 61--68. Beroende på vilka överenskommelsersom kan träffas med våra grannländer kan på detta utrymmeerhållas ytterligare 6--8 digitala TV-kanaler. Dessutom finnsmöjlighet att sända digitalt via satellit och kabel.Man kan inte med säkerhet säga om digital-TV:n till sistkommer att behöva utnyttja marknätet. De projekt som äraktuella i och innebär digitala sändningar viasatellit. Den digitala tekniken innebär att satelliternasöverföringskapacitet tiodubblas. Genom att placera någrasådana högkapacitetssatelliter i samma position kan man nåut med flera hundra kanaler till tittarna. Som mottagareduger en vanlig TV-apparat, kompletterad med en särskilddekoder. Digitaltekniken kommer hos konsumenten,åtminstone på kort sikt, inte att märkas genom en bättrebildkvalitet utan genom ett större utbud.På motsvarande sätt är det relativt enkelt att digitaliserakabelnätet. Momentant kan digitaltekniken fyrdubblaöverföringskapaciteten i kabelnätet. Kabelnätet kan idagsläget överföra 30--40 kanaler, efter digitalisering fårman således rum med 120--160 kanaler. kan dentekniska utvecklingen komma att ytterligare ökaöverföringskapaciteten i kabelnätet. Det finns inte hellernågot som hindrar att det sänds både analogt och digitalt isamma kabelnät.De stordriftsfördelar som ligger i satellit- och kabelbaseraddigital-TV kan långsiktigt göra marksändningarna mindreintressanta. Detta kan möjligtvis leda till attmarkfrekvenserna frigörs för alternativ användning, sommobiltelefoni etc.Marksänd digital radio ligger antagligen närmare i tidenän marksänd digital television. Marksändningar kan kommaigång i . För denna verksamhet finns förnärvarande avsatt särskilt frekvensutrymme, 223(TV-kanal 12) och 230, som sammantagetrymmer 20--30 rikstäckande radiokanaler. Den digitalaradion kan bl.a. ge möjlighet till en finskspråkig kanal iSverige.På sikt kan större delar av FM-bandet övergå från analogatill digitala sändningar. När detta är genomfört kommermöjligheterna att sända radio att öka dramatiskt.Det är enligt vår uppfattning viktigt att de marksändandedigitala kanalerna fördelas på ett sådant sätt att konkurrens,mångfald och valfrihet garanteras. Det innebär att de digitalakanalerna, när de blir tillgängliga, fördelas på samma sättsom den nuvarande privata lokalradion, nämligen genom ettöppet auktionsförfarande. Krav från sida påatt få disponera en större del av de digitala kanalerna för egnasändningar måste därför avvisas.Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderliglagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att upphäva möjligheten att genomsärskild lag meddela föreskrifter om förbud mot kommersiellreklam i radio- och televisionsprogram i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ägarbegränsningar påmassmedieområdet,3. att beslutar att kanal TV2 och kanaler P3 och P4 privatiseras ienlighet med vad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av public service-uppdraget,15. att hos regeringen begär att den omförhandlaravtalet med i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att beslutar att koncessioner för de fjärde ochfemte markbundna TV-kanalerna skall erbjudas friståendeintressenter i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida fördelningen avfrekvenser för digital radio.