mot · GI02Ju809 · 1995-01-25 00:00:00 — Centernanser att sparbetinget bör minska med 75 miljoner kronor.Brott av ungaPåföljder för brott av ungaAtt bryta mot lagen i ungdomen är inteovanligt. De allra flesta ungdomar fortsätter dock inte medbrottslig verksamhet. Flerparten av de ungdomar som begårbrott kommer alltså inte att bli kriminella som vuxna. Dentillrättavisning och det obehag som reaktionen på självabrottsupptäckten innebär kan ofta vara tillräcklig. Ett fåtalunga behöver dock tydligare signaler från samhället för attförstå att de är inne på fel väg. För dem är obehaget vidbrottsupptäckt inte tillräckligt, särskilt om denna intekompletteras med andra åtgärder.Samhällets reaktion på ungdomsbrott måste präglas av ettfast och konsekvent agerande. Första gången ett brottupptäcks kan det ofta vara tillräckligt med en tillrättavisningav polis eller åklagare. I detta ingår t.ex. att fordra att denunge bidrar med att ställa tillrätta efter sig och gottgöra denskada som handlingen orsakat. Om den brottsligaverksamheten fortsätter krävs det dock att samhället reagerarmed skarpare sanktioner. Speciellt för unga lagöverträdare ärdet viktigt att sambandet mellan brott och påföljd klartframgår. Barn och ungdomar ska inte gång på gång kunnaertappas med brottslig verksamhet utan att de riskeraringripande påföljder.Det rättsliga förfarandet vid misstanke omungdomskriminalitet måste förbättras och effektiviseras.Principen att ungdomar inte utan synnerliga skäl ska dömastill fängelsestraff är viktig att upprätthålla. Det svenskapåföljdssystemet är huvudsakligen utformat för vuxnalagöverträdare. När det gäller ungdomar som bryter motlagen behövs nya former av påföljder som kan användas istället för de traditionella påföljderna. är möjligheternaatt vidta rättsliga åtgärder mot unga lagöverträdare som ärunder 15år begränsade. anser att en utredning bör kommatill stånd för att undersöka vilka åtgärder som bör vidtas fördenna grupp. föreslår därför attpåföljdssystemet kompletteras med påföljder som är särskiltutformade för gruppen unga lagöverträdare.Medling och återställandeEn av de alternativa sanktionsformer som är intressant attutveckla är medling mellan gärningsman och brottsoffer.Sanktionsformen har i andra länder främst kommit tillanvändning vid brott av unga. Vilka brott som kan resulterai medling varierar i de länder som använder sig av sanktionenmen förfarandet har vissa gemensamma drag.Gärningsmannen och brottsoffret träffas och diskuterar detskedda under ledning av en medlare. Syftet med mötet är attingå ett avtal om hur gärningsmannen kan gottgörabrottsoffret. Gärningsmannen kan t.ex. åta sig att betala ettskadestånd till offret eller att utföra ett visst arbete för attreparera den skada som orsakats. Grundläggande för attmedling ska komma till stånd är att brottsoffret frivilligt gårmed på ett medlingsförsök.Initiativet till medling bör enligt mening skeunder ett tidigt stadium av det rättsliga förfarandet ochinitiativ till medlingsförsöket bör tas av polisen i samråd medsociala myndigheter. Här har närpoliserna en mycket viktigfunktion att fylla. Lyckas medlingsförsöket och resulterar deti att den unge gör rätt för sig bör förfarandet resultera i enåtalsunderlåtelse.En annan sanktionsmöjlighet som det enligt centerpartietsmening är viktigt att utveckla är de bestämmelser i lagen(1964:167) med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdare som ger polis och åklagare möjlighet att verkaför att den unge återställer de skador denne har åsamkat.Dessa återställningsmöjligheter bör främst utnyttjas när detgäller skadegörelsebrott, där skadegöraren rent fysiskt kanåterställa de skador denne har åsamkat.KriminalvårdenAntalet intagna på landets kriminalvårdsanstalter som harmissbruksproblem eller är i behov av någon form avpsykiatrisk behandling är stort. På dessa områden finns detanledning att prioritera insatser för att tillgodoserehabiliteringsbehovet hos de intagna.Narkotikafria kriminalvårdsanstalterRehabilitering av intagna med missbruksproblem ärmycket viktigt för att underlätta återgången till ett vanligt livefter anstaltsvistelsen. En stor del av dem som tas in pålandets kriminalvårdsanstalter är drogmissbrukare och harbegått drogrelaterade brott. Ofta fortsätter missbruket ävenunder fängelsevistelsen, vilket innebär att den intagnemycket lätt återgår till brottslig verksamhet efter frigivandet.Vi anser att arbetet för att göra landets kriminalvårdsanstalternarkotikafria måste ges mycket hög prioritet.Kriminalvården måste ges resurser för att kunna ge intagna,som frivilligt vill vistas i en helt drogfri miljö, denmöjligheten. Ett annat problem som måste uppmärksammasi samband med narkotikabekämpningen på landetskriminalvårdsanstalter är det utbredda bruket avdopingpreparat. Vi anser att det regelbundet bör görasdopingkontroller på landets kriminalvårdsanstalter för attutröna hur stort problemet är och hur det ska angripas.Vård av intagna med psykiska problemAntalet intagna på landets kriminalvårdsanstalter medpsykiska problem är stort och kan förväntas öka ytterligare.Möjligheterna att inom kriminalvårdens ram erbjuda vårdoch behandling för dessa är ofta begränsade. Kriminalvårdenbör ges möjlighet att ge dessa intagna det stöd och denrehabilitering som behövs för att de ska kunna återgå till ettnormalt liv efter anstaltsvistelsen. Vid bedömningen av hurdenna vård ska utformas ska hänsyn tas till såväl denenskilde vårdbehövande som verksamheten på anstalten iövrigt.Centern anser att regeringen noggrant ska redovisasituationen inom kriminalvården och den slutna psykiatriskavården. Det är mycket viktigt med hänsyn till debatten ompermissioner och våldstendenser på landets anstalter och isamhället.Utländska brottslingar som ska utvisasPå landets kriminalvårdsanstalter sitter ett stort antalpersoner som efter avtjänat straff ska utvisas till sitt hemland.Dessa personer har en annan typ av rehabiliteringsbehov ände intagna som ska återgå till det svenska samhället. För attpå bästa sätt kunna tillgodose dessa två gruppers skildabehov anser vi att de bör åtskiljas i kriminalvården.Anslag till kriminalvårdenMot bakgrund om vad som ovan anförts om narkotikafriakriminalvårdsanstalter och vård av intagna med psykiskaproblem anser att den i budgetpropositionenaviserade besparingen inom kriminalvården inte börgenomföras fullt ut. anser att sparbetinget börminska med 25 miljoner kr.Insatser för brottsoffer och vittnenBrottsoffrens situation måste uppmärksammas ytterligare.Hänsynen till offrens berättigade krav på skydd motvåldsverkaren måste prioriteras. Vid avvägningen mellanoffrets och gärningsmannens rätt, liksom vid bedömningenav allmänhetens rätt till skydd, måste skyddsaspekternatillmätas allt större respekt. Ett annat problem, som haruppmärksammats i ett flertal fall , ärmöjligheterna att ge vittnen ett adekvat skydd mot hot frånåtalade. Risken är uppenbar att rättssystemet urholkas ominte vittnen som känner sig hotade får det stöd de behöverför att kunna avge sanningsenliga vittnesmål.KristerapiverksamhetDe som utsätts för brott eller är nära berörda av brott kanfå men för livet. Samhället har tyvärr inte tillgodosettdenna grupps behov tillräckligt. Stora summor satsas på attrehabilitera gärningsmän medan man många gångerglömmer bort det stöd och den hjälp som brottsoffren är ibehov av för att komma över de smärtsamma minnena för attkomma tillbaka till ett normalt liv.Det är viktigt att de som utsätts för brott får det stöd ochden hjälp som kan behövas för att lindra de psykiskaefterverkningarna. Brottsoffer är ofta i behov av kvalificeratpsykologiskt stöd och kristerapi. är möjligheterna att fåstöd till detta begränsade. Den skadelidande är många gångerhänvisad till privat terapibehandling, vilket innebärbetydande kostnader för den enskilde. Möjligheten finns attfå ersättning för terapikostnader men först då i efterhand. Avekonomiska skäl drar sig många för det. Detta är intetillfredsställande.Centern anser att de som drabbas av brott måste kunna fåstöd och hjälp att komma över sina plågsamma minnen.Brottsoffer har inte någon självklar rätt att få sinakostnader för psykologisk hjälp och terapi täckta. Stöd tillbrottsoffer bör ingå i kommunernas verksamhet och vara enav uppgifter. Vi anser att frågan omterapiverksamhet för brottsoffer bör utredas.Trygghetspaket och bevakning av gärningsmänMöjligheterna att få s.k. trygghetspaket har utökats undersenare tid. Dessa paket innehåller tekniska hjälpmedel somgör det möjligt för brottsoffer som känner sig hotade attsnabbt få hjälp och skydd. Det är av största vikt att dennaverksamhet fortsätter att utvecklas och att även vittnen somhotas ges möjlighet få tillgång till dessa paket.En annan åtgärd som erbjuds brottsoffer är livvaktsskydd.Detta är en åtgärd som i vissa fall kan upplevasintegritetskränkande. Polisens åtgärder för att skydda dedrabbade bör kompletteras genom att polisen specielltbevakar och kontrollerar de gärningsmän som efter domslutfortsätter att hota och förfölja brottsoffret. Denna typ avpunktbevakning bör även kunna användas mot de som infören rättegång hotar vittnen.Skadestånd till brottsoffer och anhörigaDet är ofta av stor betydelse för brottsoffret att denne fårekonomisk kompensation av den som har begått denbrottsliga gärningen. Skadestånd har en viktig reparativfunktion dels för att ersätta faktiska skador dels för attkompensera psykiskt lidande. Tyvärr är det vanligt attutdömt skadestånd aldrig betalas ut, då gärningsmannen oftaav olika skäl har betalningssvårigheter. anser attsamhället bör garantera att skadestånd verkligen betalas ut,även om den dömde har betalningssvårigheter. Därefter böräven samhället ta ansvar för de regresskrav som då bliraktuella.Om ett brott medför att offret avlider och det är klarlagt attgärningen utfördes uppsåtligen, är det rimligt att detskadestånd som skulle ha utdömts till den avlidne iställettillfaller de efterlevande. anser att vad som ovananförts om skadestånd till brottsoffer och anhöriga börutredas. Detta bör ges regeringen tillkänna.VittnesskyddUnder senare tid har ett antal fall uppmärksammats, därvittnen har tagit tillbaka tidigare avlagda vittnesmål och därdet har varit uppenbart att någon form av hot har varitorsaken till tillbakadragandet. Omfattningen av hot och våldmot vittnen är inte klarlagd då det av förklarliga skäl är svårtatt få fram någon tillförlitlig statistik på området. Det är dockklarlagt att hot och våldsyttringar mot vittnen förekommeroch är ett problem för rättsväsendet.Enligt mening krävs ökade satsningar pååtgärder för vittnesskydd. Varje enskilt vittne ska erbjudasstöd i form av en stödperson eller i vissa fall målsägarbiträdesom kan assistera med information och hjälp före och underrättegången. Ofta känner sig vittnen vilsekomna och osäkrapå hur de ska agera under en rättegång.Landets domstolar, främst tingsrätterna och hovrätterna,bör utarbeta lokala handlingsplaner för vittnesskydd. Dessahandlingsplaner bör utformas i samråd med den lokalapolismyndigheten och social myndigheter och även innefattaåtgärder för vittnesskydd i samband med brottsutredningar.I planen ska anges vilka rutiner som ska användas vidmottagandet av vittnen och vilka resurser som finns till handsför att stödja vittnen som känner sig hotade. Det är av störstavikt att rättsväsendet agerar så att vittnen och målsägandenkänner sig välkomna och trygga i domstolarna. Vi anser atten ombyggnad av landets domstolar ska påskyndas så attvittnen slipper konfronteras med den åtalade i sammaväntrum inför domstolsförhandlingen.För att ytterligare stärka målsägande och vittnen anser viatt en förändring av regler om övergrepp irättssak bör övervägas. Med hänsyn till brottets allvarligakaraktär och de effekter som hot mot vittnen och målsägandekan ha för brottsutredningar bör det övervägas om intenormalpåföljden alltid ska vara fängelsestraff.Alkohol, narkotika och dopingOlika forskningsrapporter visar att i av alla våldsbrott har gärningsmannen varitalkoholpåverkad. Allt fler dricker vid flera dryckesställen.Statistiken visar att största risken för oprovocerat våld är ieller i nära anslutning till krogar med utskänkningstillstånd.En forskargrupp har visat att om alkoholkonsumtionen stigermed en liter , skulle våldsbrotten öka med . Inte minst ur brottsförebyggande synpunkt är det viktigtatt minska alkoholkonsumtionen.För att förebygga alkoholproblem måste insatser ske påflera olika samhällsnivåer. Arbetslösheten bidrar hos vissagrupper till högre konsumtion. I farozonen befinner sig deungdomar som inte fått fäste på arbetsmarknaden.Ungdomars alkoholkonsumtion är ett växande socialtproblem. Alkoholkonsumtionen har återigen, efter en periodmed minskande konsumtion, ökat bland ungdomar. Mångaungdomar utvecklar tidigt avancerade alkoholvanor. Förmånga ungdomar upplevs alkohol som ett accepterat ochnödvändigt inslag i umgänget. Detta strider mot målet föralkoholpolitiken avseende ungdomar. I lagstiftningenmarkeras även att ungdomsåren så långt möjligt skall varaalkoholfria.Minskade satsningar i kommunerna på drogfriaverksamheter för ungdomar kommer att innebära högrekostnader för samhället . Därför är det viktigt attkommunerna satsar på drogfria aktiviteter.Den bästa förebilden för ungdomar är de egna föräldrarnasförhållningssätt till alkohol. Ju mer ungdomar bjuds ihemmet desto större är risken att sluta som storkonsument.Ungdomar saknar ofta kunskap om farorna med för tidig ochför hög konsumtion av alkohol. För ungdomar är föräldrarsupptäckt eller myndigheters ingrepp starkare hindrandefaktorer än risken för medicinska konsekvenser. Obehagetsom uppstår när föräldrar upptäcker, skolan agerar ellerpolisen ingriper är kännbart.Skolan måste tidigt informera om alkoholens medicinskaeffekter. Skolan får ofta tidigt signaler om ungdomarsalkoholkonsumtion. Genom tidiga reaktioner minimerasrisken för att någon elev hamnar i alkoholproblem.NarkotikaMånga ungdomar etablerar ettdrogbeteende. Det som i början verkar som något oskyldigtgenereras snabbt till ett missbruk, bruket av ''lättare'' drogerövergår successivt till tyngre droger. Detta är en tragedi bådeför personen själv och för anhöriga. Utslagning, social misär,våld och för tidig död är konsekvenser som följer avmissbruk.Drogmissbruk är även i större sammanhang ettsamhällsekonomiskt problem. Stor del av finansieringen avmissbruk sker genom stölder och inbrott, vilket vållar storamateriella kostnader. Vidare tar de drogrelateradevårdkostnaderna en allt större del av sjukhusens och densociala sektorns ekonomi.Samhällets insatser för att begränsa spridningen avdrogmissbruk behöver intensifieras i alla led. Resurser förgränskontroll, ökad satsning på förebyggande insatser,möjligheten till snabb och adekvat vård är exempel pådirekta åtgärder som bör vidtagas.Att aktivt bekämpa arbetslöshet, förhindra socialutslagning samt skapa trygghet och gemenskap är viktigaåtgärder får att minska riskerna för att människor förfaller iett destruktivt missbruksmönster.För att eliminera allt icke-medicinskt bruk av narkotiskapreparat krävs många olika åtgärder. Den förebyggandeverksamheten måste intensifieras. Upplysning ochinformation bland ungdomar bör inriktas på deskadeverkningar som droger medför, både vad gäller enstakaanvändande samt mer långvarigt missbruk.Föräldrar, lärare, arbetskamrater och andra personer imissbrukarens närhet anar alltför sent sambanden. Det ärofta först i samband med utredning om brott som missbruketkommer . Upplysningen till föräldrar och andravuxna bör framförallt inriktas på hur man upptäckermissbruk och kan medverka till att bryta ettmissbruksmönster.En viktig grupp är här skolans personal. De möterungdomar i en skolsituation och kan här på ett tidigt stadiumuppmärksamma beteendeförändringar. Ju tidigare manuppmärksammar och sätter in åtgärder mot drogmissbrukdesto snabbare ökar möjligheterna att bryta ett destruktivtmönster.DopingAnvändandet av dopingmedel ökar och har blivit ettallmänt samhällsproblem. var användande avdopingpreparat begränsat till elitidrotten. användsdopingpreparat av personer som står långt utanför idrottensorganisationer och användandet sprids till allt yngrepersoner.Dopningslagen, som trädde i kraft , förbjuderförsäljning och innehav av vissa dopingmedel. Men lagenförbjuder inte konsumtion av illegala dopingpreparat. Dettaskiljer denna lag från narkotikalagstiftningen, där även detpersonliga bruket är kriminaliserat. När dopingpreparateninjicerats eller svalts av användaren kan samhället inte längreingripa med lagliga medel. Lagen bör ändras så att ävenkonsumtion av dopingmedel blir kriminaliserat. Det skulleockså öka möjligheterna för polis och socialtjänst att ingripatidigare mot missbruket. Den tillsatta dopingutredningen börinrikta sitt arbete på att lämna lagförslag till kriminalisering.TullverketI och med det svenska medlemskapet i EU står tullverketinför omfattande förändringar. I regeringens budgetförslagaviseras stora nedskärningar på tullens verksamhet.Centerpartiet anser att det vore mycket olyckligt om dettakommer att innebära att tullens narkotikabekämpningnedprioriteras. Regeringen bör till inkomma medförslag om hur de anställda på , som riskerar attfriställas, kan användas för narkotikabekämpning. Detta börges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samhällets insatser mot våld,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning avbostadsområden,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt till tjänstledighet under treår,14. att hos regeringen begär lagförslag i enlighetmed vad i motionen anförts om barnens rätt till bådaföräldrarna,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortbildning för lärare,36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om våld och mobbing i skolan,37. att hos regeringen begär förslag om ändring isocialtjänstlagen i enlighet med vad i motionen anförts,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undervisning i mediakunskap,39. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att minskaunderhållningsvåldet i TV,410. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning om hur våldsutbudpåverkar barn och ungdomar,511. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att systemet med ansvarig utgivareför film och videokassetter skall utvärderas,512. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en tvingande 18-årsgräns förfilmer,513. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokala trygghetsplaner,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om olaga vapeninnehav ochvapenanvändning vid våldsbrottslighet,15. att hos regeringen begär förslag till ändringi lagen (1988:254) om förbud beträffande knivar och andrafarliga föremål som föreslås i motionen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om närpolisverksamhet,17. att till den lokala polisorganisationen /96 anvisar 75000000kr utöver vad regeringen föreslagit eller således 14475792000kr,18. att hos regeringen begär en utredning omåtgärder mot lagöverträdare under 15år,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om unga lagöverträdare,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medling,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återställande,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisning av situationen ikriminalvården,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kriminalvården,24. att till kriminalvården för /96anvisar utöver vad regeringen föreslagit, eller således 5775982000kr,25. att hos regeringen begär utredning omkristerapiverksamhet för brottsoffer i enlighet med vad somanförts i motionen,126. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trygghetspaket,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bevakning av gärningsmän,28. att hos regeringen begär utredning om vad imotionen anförts om skadestånd till brottsoffer,29. att hos regeringen begär utredning om vad imotionen anförts om skadestånd till brottsoffersefterlevande,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vittnesskydd,31. att hos regeringen begär lagförslag omändring i 17:3, övergrepp i rättssak, i enlighetmed vad som anförts i motionen,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information om alkohol ochnarkotika,133. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kriminalisering av konsumtion avillegala dopingpreparat,134. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Tullverket.6