mot · GI02Jo623 · 1995-01-25 00:00:00 — Inledning giftiga kemikalier dumpas i havetNordsjön. 300--400 olika kända ämnen, varav flerasvartlistade, och några okända släpps ut i vattnet. En deltungmetaller, en del cancerframkallande gifter.Kemikalierna förs med strömmar till Västerhavet.Miljösituationen i och är mycketallvarlig. Döda havsbottnar, giftiga algblomningar,övergödning, miljögifter i sedimentprov och syrebrist ärexempel på detta.Skagerrak är ett av världens fiskrikaste havsområden ochfisket har mycket stor ekonomisk betydelse, inte bara försvenska fiskare utan också för fiskare från och frånEU. är också ett av viktigasteövervintringsområden för sjöfågel, särskilt alkefåglar avvilka flera arter är hotade. , med dess unikamiljö, är utpekad som riksintresse för rekreation ochfriluftsliv.Nu krävs krafttag för att vrida utvecklingen åt rätt håll.Nya hot mot den miljön i uppträder alltsom oftast. Det senaste allvarliga hotet är planerna påoljeprospektering i , alldeles utanför den svenskaterritorialvattengränsen.Åtgärder måste vidtas både nationellt och internationellt.Ansvaret för haven är en internationell angelägenhet somberör många länder. Överenskommelser mellan länderna ärdärför nödvändiga. Detta får dock inte vara ett alibi för att visjälva i inte påbörjar detta arbete redan innan sådanaöverenskommelser finns.Miljökostnader måste alltid betalas -- det går inte att smitaundan notan. Frågan är bara vem som skall betala och närdet skall betalas? Enligt vår uppfattning måste varjegeneration ta sitt ansvar. Vi skall inte skjuta över problemettill våra barn och barnbarn.Internationellt problemSkagerrak är nettomottagare av föroreningar frånNordsjön. I Norska rännan, med ett djup ,sedimenteras stora mängder material från södra och centralaNordsjön.Haven har länge betraktats som gigantiska soptippar. Inteminst gäller detta Nordsjön.Föroreningarna i kommer från många olika håll.Föroreningar från förs norrut med strömmarna.Andra föroreningskällor är de kraftigt förorenade flodernaElbe och i . Därtill kommer oljespill ochandra utsläpp från oljefälten i . Tungmetaller ochkemikalier släpps ut i stora mängder från industrier i bl.a.England. Radioaktiva utsläpp från den stora nukleäraanläggningen vid har lett tillförhöjda radioaktiva värden i både vatten och fisk utanförden svenska , vilket forskare kunnat påvisa. Tilldetta kommer urlakning av kväve från jordbruksmark ochskogsmark.Luftföroreningarna påverkar också havet. I vissa områdenkommer den övervägande delen av föroreningarna via luften.Här är det främst biltrafiken som svarar för de störstautsläppen. Dessutom förekommer dumpningar av avfall ochsopförbränning till havs.Som dessa fakta visar är det nödvändigt med samordnadeinternationella åtgärder för att kunna lösa problemen.Arbetet med miljö förekommer i ett antal olikainternationella fora. De viktigaste är Paris- ochOlsokommissionerna samt Helsingforskommissionenliksom . Därutöver arbetar både FN- ochEG-organ med miljöövervakning. För att effektiviseraarbetet behövs bättre samordning av de insatser som görsliksom av de ytterligare insatser som behöver göras. Därförbör en inrättas som tar ett samlat greppöver miljösituationen i , inklusive ochKattegatt, och där samtliga berörda nationer deltar. Genomen sådan kan nödvändiga helhetsgrepptas för att förbättra miljösituationen i Västerhavet.Beträffande de radioaktiva utsläppen från ärdessa av så allvarlig art att bör kräva av attanläggningen stängs och att ett saneringsarbeteinleds.Oljeutvinning i SkagerrakPlanerna på oljeutvinning i är nu på väg att bliverklighet. Den norska regeringen förbereder enproposition om prospektering i ett område från Kristiansandtill den svenska gränsen. Detta utgör ett oacceptabeltmiljöhot mot och hela den svenska västkusten.Oljeutvinning i stor skala stör den miljön. normal drift sker utsläpp av mindre mängder olja ochdessutom finns naturligtvis risken för stora utsläpp genomolyckshändelser. kan dessutom, till skillnad frånNordsjön och , vara istäckt, och någonfungerande metod för oljebekämpning i istäckt hav existerarinte.Ett större utsläpp i denna känsliga miljö får oöverskådligaekologiska och ekonomiska konsekvenser för denekologiska balansen. Fisket blir utslaget.Den förra har genommiljödepartementet agerat kraftfullt mot det norska beslutet.Tyvärr har exploateringsintressena i än så länge segratöver miljöintressena. Den bör därför gesi uppdrag att fortsätta att söka påverka att upphävasitt beslut. bör begära att en internationell kommittétillsätts i enlighet med Helsingforskonventionen.De svensk-norska gränsvattnenVattenkvaliteten i norra kustområde är fortsattdålig. Detta är till stor del beroende på utsläpp från norskasidan.Även om betydande förbättringar har kunnat konstateras iIdefjorden genom det åtgärdsprogram som sattes in i mittenav l970-talet, är situationen nu återigen alarmerande.Fortsatta åtgärder är därför nödvändiga. Beslutet om attstänga cellulosafabriken i är därför, urmiljösynpunkt, ett mycket glädjande besked.Den största föroreningskällan är dock Glomma, som ärNorges längsta och mest vattenförande älv. Glomma kanliknas vid en jättelik kloak. Träförädlingsindustri, kemiskindustri, livsmedelsindustri och andra verksamheter svararför stora utsläpp av tungmetaller, syror, oljor, organisktmaterial och närsalter. Till detta kommer kloakutsläpp fråntiotusentals människor som i stort sett går orenat ut i älven.Undersökningar av ''Norsk Institutt for vannforskning'' harklarlagt att ett område i ochutanför Glommas mynning är starkt förorenat, och ett ännustörre område är klart påverkat.Nordisk handlingsplanDen handlingsplan som de nordiska miljöministrarnatidigare kunnat enas om är klart otillräcklig. bördärför ta initiativ till en utvecklad och mer långtgåendenordisk handlingsplan för att begränsa utsläppen avmiljöskadliga ämnen.I samband med den s.k. nordiska handlingsplanen förekonomisk utveckling och full sysselsättning inrättades ensärskild låneordning i Nordiska Investeringsbanken, främstavsedd för investeringar i vägar och järnvägar. Vi anser atten liknande låneordning borde införas för miljöinvesteringar.Visserligen har NIB:s möjligheter att ge lån förmiljöinvesteringar utökats , men en särskildlåneordning för detta ändamål skulle bl.a. ge större prioritetför viktiga miljöinvesteringar. Ett lämpligt område är i såfall, i första hand, det för , och Danmarkgemensamma vattenområdet Skagerrak-Kattegatt.Ansvaret för föroreningarna är olika fördelat mellan deberörda länderna. När det gäller de direkta utsläppen i havetkan dessa lätt hänföras till respektive nation. Däremot äreffekterna av förbränning av fossila bränslen, urlakning avnäringsämnen och tungmetaller samt utsläpp från trafikenmånga gånger sådana att de inte direkt kan härledas tillföretag eller nation.Kostnaderna för reningsanläggningar skall naturligtvisbekostas av respektive förorenare. Men det finns även motivför gemensamma ekonomiska åtaganden. Dit hör tillräckligaresurser för att kunna genomföra ett effektivtforskningsprogram, upprättande av målsättning förmiljöåtgärderna, program för reningsanläggningar ochrestriktioner för näringsverksamhet.Vi föreslår därför att tar initiativ till ett utökat ochlångtgående gemensamt program för förbättring avvattenkvaliteten i . Det är viktigt att ettsådant program får erforderliga resurser så att underlag förbeslut kan tas fram samt att det därefter finnsfinansieringsmöjligheter för nödvändiga investeringar ochandra åtgärder. Vi föreslår därför att en speciell låneordningi Nordiska Investeringsbanken inrättas för detta ändamål.Tidsinställda miljöbomberUtanför den svenska och den norska sydkustenfinns mängder av gamla vrak, i första hand från andravärldskriget, som innehåller stora mängder olja, stridsgasoch andra kemikalier.I och områdena utanför ligger minst 28rostande fartygsvrak från . Bl.a. kryssarenBlücher som tros innehålla olja. Efter handsom vraken rostar sönder kommer olja att läcka ut i vattnet.Dessa oljeutsläpp kommer att ställa till mycket stor skadaför bl.a. fisket. Beträffande har man från norsk sidagenomfört en framgångsrik insats för att tömma den påbunkerolja.Dumpning var ett sätt att göra sig av med olika typer avkemiska stridsmedel efter krigsslutet. Utanför iOslofjordens mynning ligger 10 sänkta fartyg lastade medsenapsgas. Rakt väster om utanför Bohuskustenligger nio rostande fartyg lastade med minst 18.000 tongasbomber. Dessa fartyg sänktes efter , avde allierade, sedan de fyllts med granater innehållandesenapsgas, tabun, fosgen och sarin.Stridsgasen har således legat i havet i snart 50 år.Fartygsplåten rostar och skroven kan brytas sönder avströmmar. Inte minst för yrkesfiskarna innebär detta ettallvarligt hot.Dessa omkring vrak utgör tidsinställdamiljöbomber som kan hota hela det ekologiska systemet iSkagerrak och ställa till stor skada på den svenska västkustenoch den norska sydkusten.Den hittillsvarande strategin beträffande dessa hot är attavvakta och se vad som händer. Vi menar att detta är enalltför passiv och dessutom mycket riskfylld strategi.Offensiva insatser måste till i stället.Det brådskar med insatser för att inte katastrofen skall bliett faktum. En arbetsgrupp inom HELICOM har kartlagtdumpade stridsmedel i och samt iMåseskärsområdet i . Till kommissionsmötet 1995skall gruppen utarbeta vissa förslag med anledning av dessamiljöhot. måste driva på i detta arbete för för att fåtill stånd en beredskapsplan i syfte att motverka risken föratt dessa giftgaser kommer i kontakt med det känsligaekologiska systemet i området. Bunkerolja som finns ivraken måste också bärgas innan den läcker ut i vattnet.Minska kvävetillförselnKvävetillförseln till havet är den största orsaken tillövergödning. En stor del av kvävet kommer via luften frånbl.a. bilavgaser och sjöfarten. Jordbruks- och skogsmarkläcker också kväve, liksom kommunala reningsverk.Utsläppen av kväve till luften måste minska. Det gällerdels från stationära industri- och förbränningsanläggningar,dels från vägtrafiken. Genom att ställa långtgående krav påbättre reningsutrustning och miljövänliga bränslen samtgenom en kraftfull satsning på järnvägstrafiken kan trafikenskväveutsläpp minskas. En snabb upprustning av devästsvenska järnvägsförbindelserna till är nödvändigaför att bl.a. kunna minska den omfattande godstrafiken pålandsvägarna.Den intensiva sjöfarten i Skagerrak-Kattegatt-området gerockså stora kväveutsläpp som ställer krav på gemensammanordiska insatser. En utredning från Bohuslandstingethäromåret visade att avgasreningen på färjorna befinner siglångt efter utvecklingen för biltransporterna. Det behövssamordning och överenskommelser mellan de berördaländerna för att minska utsläppen av kväveoxider frånfärjorna.Våtmarker är utmärkta reningsanläggningar somförhindrar kvävet att nå havet. Befintliga våtmarker måstedärför bibehållas och nya, konstgjorda våtmarker tillskapas.Statsbidrag för skapande av våtmarker bör införas.Jordbrukets avgifter på handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel kan användas för detta ändamål.SoporNedskräpningen av stränderna på ökar på ettoroväckande sätt. Kustområdet i och länoch i har mycket stora natur- och friluftsvärden ochär mycket viktiga för bl a turism och rörligt friluftsliv.Genom strömmar och stormar samlas skräp från helaNordsjön på västkusten.Genom den strömsättning som finns i ochKattegatt är problemet mest akut i norra och mellerstaBohuslän, men även övriga delar av drabbas hårt.Den absoluta merparten av skräpet kommer från andraländer, från fartyg och från oljeutvinningsverksamheten iNordsjön. Detta framgår tydligt av undersökningar somgjorts på flera platser.Vid varje storm fylls vikarna med plast, avfall frånsjöfarten, oljefat och vrakved.Ett stort arbete läggs ned från kommunerna och frivilligaför att hålla stränderna rena. Även om en stor del av arbetetutförs på ideell basis, av t.ex. skolklasser, drabbas berördakommuner av stora kostnader. Totalt rör det sig om mångamiljoner kronor som skattebetalarna i kustkommunerna fårskjuta till för att hålla stränder och vikar nödtorftigt rena frånskräp så att turisterna skall kunna njuta av storarekreationstillgångar -- sol och bad.Under 1992 och 1993 har genomförts strandstädning iBohuslän med hjälp av arbetsmarknadsresurser. Dennaaktion har varit mycket bra och stora mängder skräp harsamlats in. Tyvärr är dock en sådan aktivitet inte avbestående värde. Vikarna fylls snart med skräp igen.Strandstädning måste därför vara en kontinuerligt pågåendeverksamhet.De drabbade områdena är i stor utsträckning klassade somriksintressanta för naturvård och friluftsliv. Därför bör detvara självklart att staten tar sin del av kostnaderna för atthålla dessa områden rena, så att de kan utnyttjas för justturism och friluftsliv.Det internationella arbete som bedrivs inom detta områdeinom ramen för Oslo- och Pariskonventionerna (Osparcom)är vällovligt och kan förhoppningsvis medverka till attmängden sopor i havet minskar på sikt.Detta är dock inte tillfyllest utan ett särskilt statsbidrag förstrandstädning i och bör därför införas.Stödets administration bör handläggas av de berördalänsstyrelserna.Musselodlingar -- reningsverkFör att minska övergödningen i kustvattnen kanmusselodlingar i stor skala utnyttjas. När musslorna filtrerarvatten tar de upp olika slag av närsalter.Genom att odla musslor från flottar får man en sortstredimensionellt reningsverk som sträcker sig från ytan nedtill 8--10 meters djup.När musslorna filtrerar vatten tar de upp mikroskopiskaalger och då även de näringsämnen som finns i algerna, dvs.kväve och fosfor, utan att musslorna på något sätt tar skada.Under musslorna samlas avfall som också innehåller kväveoch fosfor. Genom att pumpa upp detta slam finns ytterligareen möjlighet att komma åt övergödningen.Försöksverksamhet i stor skala bör omgående inledas,tillsammans med näringens intressenter, i ett par lämpligafjordar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt initiativ för bildande aven ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om oljeutvinning i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en nordisk handlingsplan förVästerhavets miljö,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild låneordning i Nordiskainvesteringsbanken,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förhindramiljöförstöring från vrak,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag till strandstädning iGöteborgs och län och i ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskad kvävetillförsel tillVästerhavet,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskade kväveoxidutsläpp frånfärjetrafiken,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om musselodlingar för att minskaövergödningen i kustvattnen.