mot · GJ02Fi4 · 1995-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:66 Försäljning av vissa högskolefastigheter vid i , m.m. Regeringen föreslår att dels godkänner en försäljning av de statligafastigheter och byggnader som upplåtits för Tekniska högskolasverksamhet i till i , delsåterkallar bemyndigandet för regeringen att lämna lån till och Stiftelsen ett led i den borgerliga regeringens arbete med att öka utbildnings-och forskningsnivån i och ge utrymme för förnyelse, utveckling,ökad kvalitet och mångfald gavs universitet och högskolor en betydandefrihet att själva bestämma om och ta det fulla ansvaret för egen organisationoch verksamhet. Den tidigare traditionella regelstyrningen och central-planeringen ersattes till stora delar av målstyrning och resurserna i principberoende av verksamhetens resultat, kvantitativt och kvalitativt.De tidigare löntagarfondernas medel fördelades bl a på forskningsstiftelser(, ,och allergiforskning, inomområden med anknytning till och ) men också tillStiftelse för kunskaps- och kompetensutveckling, Stiftelse för vid , har av ideologiska skäl motarbetat frigörelsen avuniversitets- och högskoleväsendet liksom avvecklingen av löntagar-fonderna. Utbildnings- och kulturministrarna har närmast förföljt stiftelsernasom om de inte tillkommit i demokratisk ordning till följd av riksdagsbeslut.Den nu presenterade propositionen får därför ses som ett led i regeringensåterställarpolitik.Den borgerliga regeringen inbjöd universitet och högskolor att ta ställningtill om de önskade en förändring i huvudmannaskapet från statligt sådant tillfristående stiftelser. Tre högskolor var intresserade, , KTH ochhögskolan i dåvarande regeringen bedömde och lämpliga föratt drivas som fristående stiftelser, i vilket instämde.Ur de avvecklade löntagarfonderna användes för attombilda och tillfristående stiftelser. Syfte var att genom mångfald i ägandet stimulerahögskolesystemet ytterligare.Staten är lagfaren ägare till den fasta egendom där Stiftelsen () bedriver sin verksamhet. I ramavtalet mellanstaten och CTH i samband med att stiftelsen bildades angavs parternas avsiktvara att den fasta egendomen, så snart eventuella formella hinder undanröjts,skulle överlåtas till ett av staten bildat fastighetsbolag, varefter stiftelseni ettoptionsavtal lämnades en oåterkallelig rätt att förvärva samtliga aktier ifastighetsbolaget.I överlåtelseavtalet mellan staten och fastig-heter AB avsåg staten att överlåta äganderätten till den fasta egendomen tillett fristående rättssubjekt, dvs. Avtalet var villkorat av att CTHsenast utnyttjade sin option, att regeringen godkändeavtalet och att godkände överlåtelsen innebärande att statenseventuella förpliktelser gentemot kommunen upphörde.CTH har utnyttjat optionen och den tidigare regeringen godkände för sindel överlåtelsen. Däremot har överlåtelsen inte godkänts av stad.CTH har anhållit om förlängd tid för överlåtelseavtalet för att kunna fortsättaförhandlingen med . Regeringen har avslagit denna anhållanoch anser i propositionen att överlåtelseavtalet har förlorat sin verkan.Den juridiska bakgrunden till att överlåtelsen inte har godkänts avGöteborgs stad är följande.Chalmers Tekniska högskola har utvecklats ur den Chalmerska slöjdskolansom upprättades på grundval av en donation av kanslirådet W.Chalmers "till kostnadsfritt begagnande av den i uppväxandefattiga ungdomen". Ur denna donation och flera senare donationer harutvecklats en högtstående och för sin utbildning och forskning internationelltrespekterad teknisk högskola. Dess förankring i och dessnäringsliv är solid.Göteborgs stad har vid olika tillfällen överlåtit mark till staten veder-lagsfritt på villkor att staten på marken uppförde byggnader för utbildningoch forskning (ändamålsklausul). I avtalen med staten har också inskrivitsåtergångsklausuler av innebörd att om fastigheterna inte används för angivetändamål så skall mark jämte byggnader överlämnas vederlagsfritt tillkommunen. I flertalet av avtalen har också intagits förbud för staten attöverlåta fastigheterna.Vid förhandlingarna med staten med anledning av stiftelsebildningen harGöteborgs stad krävt ersättning för att återta markvillkoren. Uppgörelsehärom har ännu inte träffats.Enligt beslut i (Dnr478/95) har emellertid staden återtagit villkoren avseende ändamål samtåtergång och överlåtelse av den mark som behövs för fastighetsbildningavseende det mikroelektronikcentrum som är under uppbyggnad. Göteborgsstad har således i denna delfråga visat god vilja att lösa markfrågan.Detsamma kan inte sägas om regeringen.Det finns inget hinder för att staten som ett första steg träffar avtalmed CTH så att arbetet med mikroelektronikcentrat kan påbörjas omedelbart.Regeringens vägran att förlänga optionstiden har redan nämnts.Argumentationen i propositionen ger ytterligare exempel på regeringensansträngningar att hitta argument för att hindra att CTH blir ägare av sinaegna fastigheter.I propositionen skrivs: "Om skulle äga fastig-heterna leder det till olika förutsättningar för olika universitet ochhögskolor.Kungl. Tekniska högskolan och skulle intekonkurrera på lika villkor. "Detta kan knappast tolkas på annat sätt än att regeringen anser att CTHgenom att äga sina fastigheter skulle ges förutsättningar för en effektivarefastighetsförvaltning än vad som skulle gälla för KTH:s fastigheter. Dettaborde vara ett argument för att ge också KTH möjligheter att äga sinafastigheter.Vidare: Upplåtelsen av mark och byggnader till CTH medför att tvåaktiebolag var för sig skulle äga och förvalta ungefär hälften var avuniversitets- och högskolefastigheterna i . Av oklar anledning anserregeringen att det finns betydande vinster med ett samlat ägande och ensamordnad förvaltning av universitetsfastigheterna i . Det finns intenågra som helst belägg för att statlig stordrift skulle ge sådana vinster. I såfall borde uppdelningen av Kungl. inte ha skett. Snararetorde flera ägare kunna medverka till en dynamisk utveckling till gagn försåväl CTH som . "Vidare skulle tvingas hyra vissa av sina lokaler avett fastighetsbolag som skulle ägas av Stiftelsen ." Det är svårt att se att detta för - till varsverksamhet av lokalkostnaderna hänför sig -skulle innebära en sämre situation än att hyra av ,eller av en privat eller kommunalfastighetsägare, särskilt som regeringen uppenbarligen anser att jämfört med den som står KTH och andra högskolor till budsskulle bli effektivare.Då det gäller såväl CTH som föreslår regeringenanalogt med förslaget i propositionen i övrigt att de lån, som riksdagenbemyndigade regeringen att erbjuda stiftelserna för att finansierafastighetsförvärven, återkallas. Ifråga om bedrevsverksamheten i fastigheter som inte var statliga - uppenbarligen utan men förhögskolan ifråga.Regeringens argument att lånen till de båda högskolorna skulle stå imotsatsställning till statens ambitioner att sanera sina finanser ärsvårförståeligt. Villkoren för lånen är knappast så fördelaktiga att statenskulle riskera någon förlust. Dessutom återstår en förhandling mellan statenoch om en överlåtelse av fastigheterna till på "marknadsmässiga villkor". Utgången av en sådanförhandling är inte given. Den kan mycket väl komma att innebära krav ochkonsekvenser som ännu inte är kända av riksdagen.Regeringens svepskäl för att motarbeta att Tekniska högskolablir herrar i eget hus och ges möjligheter att fullt ut utnyttja de möjligheterstiftelsebildningen skapat är ohållbara och avslöjar regeringens ideologisktbetingade ovilja mot mångfald och valfrihet inom utbildning och forskning.Det är illa inte bara för de båda berörda högskolorna, CTH och Högskolan iJönköping, utan för de svenska högskolornas utveckling över huvud taget.Vi anser inte att regeringen har presenterat hållbara motiv för att statenskulle frångå sina åtaganden i samband med att Tekniska högskolai och ombildades till stiftelser. Propo-sitionen bör därför avslås.Staten bör vidhålla sina åtaganden gentemot de båda högskolestiftelserna.Staten bör medverka till att förnyade förhandlingar kommer till stånd medGöteborgs stad med möjligheterna att få till stånd ett avtal mellan och staden där stiftelsen övertar eller på lämp-ligt sätt ikläder sig en ovillkorlig skyldighet att uppfylla ändamåls-förpliktelserna och accepterar återgångsklausulerna i avtalen mellan stadenoch staten. Eftersom syftet med dessa villkor, att fastigheterna inte användsför andra ändamål än utbildning och forskning, sammanfaller med CTH:sintressen, torde en sådan lösning knappast kunna avvisas av stad.Vid en fortsatt förhandling torde det också vara möjligt att lösafinansieringsfrågorna på ett för båda parter tillfredsställande sätt.Optionen i avtalet med bör förlängas tills vidare. Staten bör återupptaförhandlingarna med Stiftelsen och Göteborgskommun i syfte att genomföra intentionerna i ramavtalet av den 1 juli 1994mellan staten och Stiftelsen och samt överlåtelseavtalet av den 15 september 1994mellan staten och fastigheter AB.Avtal bör omgående träffas om överlåtelse av den fastighet som avser ettmikroelektronikcentrum. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att begär att regeringen återupptar förhandlingar medChalmers Tekniska högskola och i enlighet medvad som anförts i motionen,3. att bemyndigar regeringen att utan dröjsmål och ienlighet med intentionerna i ramavtalet av träffa avtalmed Stiftelsen respektive i enlighet med vad som anförts imotionen.