mot · GI02A216 · 1995-01-25 00:00:00 — I vårt industrialiserade samhälle med en hög grad avautomatisering och krav på effektivitet och stor ekonomisklönsamhet blir människan utsatt för en stor mängd förkroppen skadliga ämnen, stressande påverkan och psykisktnedbrytande faktorer på sina arbetsplatser. En stor mängd avkemiska ämnen, ungefär tio miljoner, finns i vår miljö ochvarje år introduceras tusentals nya ämnen.Arbetsmiljön hör ihop med den yttre miljön. De skadligaämnen som finns på arbetsplatsen kommer uti naturen. De flesta för människan skadliga ämnen i den yttremiljön tillverkas eller används på arbetsplatserna. De giftigahalterna är ofta högre i arbetsmiljön än i naturen. Denekonomiska lönsamheten går först och styr den tekniskautvecklingen. Produktionen skall vara så hög som möjligtmed minsta möjliga kapitalinsats. Detta faktum styrnaturligtvis åtgärder för att förbättra arbetsmiljön och driverupp tempot med psykisk ohälsa som följd och högreolycksfallsrisker i arbetet som följd.På många arbetsplatser är arbetstagare utsatta för kemiskahälsorisker. Många av de kemiska ämnen som är i omloppger inga varningssymptom. En människa kan därför varautsatt för skadliga ämnen utan attskadeverkningar upptäcks. En längre tids exposition kan ledatill invalidiserande sjukdomar med ibland till och med dödligutgång. För många ämnen finns det uppsatta gränsvärden.Kriterierna för gränsvärdet är ofta en kompromiss mellanmedicinska effekter och vad som är praktiskt ochekonomiskt genomförbart. Exposition kan därför varahälsofarlig även om koncentrationen ligger undergränsvärdet. Gränsvärden måste istället sättas så lågt att ävenframtida hälsorisker kan uteslutas. Som exempel visar det signu att skador av lösningsmedel -- som sagts påverkahjärna, lever och njurar -- också ger skador på ochpåverkar den mänskliga reproduktionen.Ett rimligt krav måste istället vara att ett skadligt ämne intefår introduceras i produktionen där det kan antas att skadorkan uppstå på grund av detta ämne. Finns skadliga ämnen iproduktionen skall den s.k. substitutionsprincipen(utbytesprincipen) gälla. Ett ämne som visar sig vara skadligtskall utbytas mot ett mindre farligt och miljövänligare.Härvid skall man också ta hänsyn till försiktighetsprincipenvid utbyte, så att en ersättningsprodukt undergår miljö- ochskadlighetsprövning och att man beaktar eventuella framtidarisker. Ett exempel härvidlag är att företag som arbetar medregummering av bildäck nu har bytt ut trikloretylen motnormalhexan, vilket visar sig vara väl så farligt.Om ett gränsvärde för ett ämne överskrids skallproduktionen kunna stoppas. Detta görs då i allmänhet avskyddsombudet. Men härvidlag skall ansvaret ligga påproducenten och inte läggas över på skyddsombudet. Om enskada uppstår så drabbar ju kostnaderna staten och dendrabbade, även om nu ägaren har fått ettrehabiliteringsansvar för omplacering. Arbetsskador är endryg kostnad för samhället och en lag som ger arbetsgivarenansvaret sparar naturligtvis också kostnader för staten.På grund av tillverkningshemligheter deklareras enprodukt inte alltid helt ut, även om denna produkt ingår iproduktionen. Oförutsedda skador kan härvid uppstå. Ettskyddsombud måste kunna ha rätt att stoppa produktionenvid misstanke om förmodade skaderisker.Miljöpartiet vill genomföra en skatteväxling med sänktarbetsgivaravgift och istället höjd energiskatt och skatt påmiljöfarliga ämnen. En successiv skatteväxling kommer attlöna sig för företagen. som man får råd att anställafolk blir det lönsamt att byta ut miljöfarliga och skadligaämnen i produktionen, miljön blir bättre ochexpositionsrisken för skadliga ämnen och arbetsskadorminskar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att gränsvärden för kemiskaämnen bör sättas så lågt att skadeverkningar på längre siktinte uppstår,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att substitutionsprincipen i lagenom kemiska produkter skall gälla när ett hälso- ochmiljöfarligt ämne används i produktionen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att försiktighetsprincipen skallgälla vid utbyte av ett hälso- och miljöfarligt ämne mot ettmindre skadligt och miljövänligare ämne,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvar för arbetsgivaren förskadeverkningar av kemiska ämnen i produktionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skyddsombud skall ges rätt attstoppa produktionen, när ett ämne ingår i produktionen utanatt vara innehållsdeklarerat.