mot · GI02N403 · 1995-01-25 00:00:00 — Innehållsförteckning1.Sammanfattning 5 2.1991 års energiöverenskommelse 6 3.Besparingar måste börja nu 7 4.Effektiv energianvändning är mycket billigare än nyakraftverk 8 5.Effektiviserings- och besparingspotential 9 6.Balansprincipen måste hävdas på en avregleradelmarknad 9 7.Konkreta mål och klart ansvar behövs10 7.1Exemple Saarbrcken10 8.Ökad forskning i energieffektiv bebyggelse11 9.Alternativ energi lönar sig12 10.Energibesparingar och alternativ energi ger jobb12 10.1Avkopplingsbar el13 11.Höjd koldioxidskatt inom ramen för en skatteväxling13 12.En dynamisk energiskatt behövs14 12.1En dynamisk energiskatt har många fördelar14 12.2En dynamisk energiskatt tryggar jobben i den energitungaindustrin15 13.Kärnkraftens risker bör försäkras på kommersiellagrunder15 14.Nedläggning av reaktorer16 15.Export av el16 15.1Export av el till Västeuropa16 15.2Export till Östeuropa16 16.Perspektivet Nord -- Syd17 17.Hemställan181. SammanfattningMänniskans sätt att konsumera energi utgör ett av de mestpåtagliga exemplen på hur vi tär på naturens kapital. Varjeår förbrukas fossila bränslen som det tagit årtusenden förnaturen att bilda. Föroreningar, som vida överstiger naturensförmåga att återföra i kretslopp, släpps ut.Förhoppningarna om att med hjälp av kärnkraft från uranersätta de fossila bränslena har också spruckit. De olyckoroch tillbud som förekommit har tillsammans med deomfattande problemen för miljö och hälsa vid brytning ochframställning av kärnbränsle, osäkerhet ombränslehantering, kärnvapen- spridning och avfallsförvaringlett till att fortsatt kärnkraftsutbyggnad möter ett stortfolkligt motstånd i de flesta länder. I bekräftadesdetta av folkomröstningen 1980.Under har teknik utvecklats somradikalt minskar det moderna samhällets behov av energi.Dessutom har möjligheten påtagligt förbättrats för att på ettekonomiskt sätt utnyttja förnyelsebar energi såsombiobränslen, solvärme och vindenergi. Det är vårt ansvar attse till att dessa landvinningar tillämpas. Satsningar påenergibesparing och alternativa energikällor ger dessutommånga nya arbetstillfällen. Att enbart utnyttja hälften av denpotentiella tillgången av biobränsle i våra skogar sombiobränslekommissionen påvisat, skulle ge cirka 30 000 permanenta arbetstillfällen.Enligt förvaltarskapstanken har människan ett ansvar ochett uppdrag att förvalta jordens resurser. Det arv som de nulevande generationerna lämnar över till kommandegenerationer ska ge dem minst lika goda förutsättningar attförvalta de resurser vi har.Målet för den svenska energipolitiken måste vara attinhemska och förnyelsebara energislag i kombination medett intensifierat sparande och ökad hushållning successivtska ersätta kärnkraft och import av olja och kol. Dettainnebär att lönsamheten för energihushållning ochförnyelsebar energi måste ökas väsentligt.Efter KdS-krav beslutade att tillsättaen särskild . Energikommissionensuppgift är bl.a. att säkerställa kärnkraftsavvecklingen. Enstabil energipolitik förutsätter brett parlamentariskt stöd, ochdet är förhoppning att resultatet avkommissionens arbete skall bli sådant.Utgångspunkter för arbete är:Kärnkraftsavvecklingen inledsunder nuvarande mandatperiod.2010 skall vara sista årtalför drift av kärnkraftverk i . En lag om förbud attdriva kärnkraftverk bör stiftas.Taket förkraftverksägarens ansvar enligt atomsäkerhetslagen höjs tillett belopp som motsvarar en olyckas verkligakonsekvenser.Avregleringen av elmarknaden skallgenomföras.Balansprincipen, dvs principen om att nyakraftverk inte skall byggas så länge det ärsamhällsekonomiskt lönsamt att spara el, skall hävdas.Uppmärksamhet måste riktas på energiföretagens agerandeunder den aviserade avregleringens gång. Incitament ochmotiv för energitjänstföretagen bör ges, för att garanteraderas medverkan i effektiviseringsarbetet.En dynamiskenergiskatt införs som gör det lönsamt att hushålla med eloch annan energi. Skatten bör baseras på ett årligt sparbeting.Om sparbetinget överträffas sänks skatten. Ju mer energisom konsumeras, desto högre skatt. Den dynamiskaenergiskatten skall utformas på ett sätt som säkerställer densvenska energiintensiva industrins konkurrenskraft,som hushållning premieras även i industrin.Detraditionella energiprognoserna måste kompletteras medmodellberäkningar som visar effekterna av olika insatser. Deårliga kontrollstationerna måste ges ett sådantkomplement.Anslaget till Byggforskningsrådetsdelprogram för energieffektivisering i byggande bör höjastill tidigare nivåer. Resurser till exprimentbyggande måstetillgodoses.Tillräckliga resurser måste satsas ocksåframgent på teknikupphandling för att stimulera utvecklingav energieffektivare teknik. Statliga, landstingskommunalaoch kommunala beställare bör mobiliseras för att efterfrågaenergisnåla produkter.Normer för lägsta godtagbaraeffektivitetsnivå hos apparatgrupper måste fastställas.Sverige ska i EU driva på för införande av sådanagemensamma normer.Produktmärkning av energisnålaapparater måste stimuleras för att underlätta för konsumenteratt välja energisnålt.För att behålla balans i åtgärdernamellan olika sektorer är det viktigt att beskattningen av el,motorbränslen och övriga fossila bränslen harmoniseras.Sverige ska i EU medverka till införandet av enkoldioxidskatt. Detta är nödvändigt för att kunna nå målen iden klimatkonvention som antogs vid förMiljö och Utveckling 1992.Sverige ska i ochövriga internationella sammanhang driva på för ettnytänkande och medverka till större satsningar i påenergiförsörjningssystem baserade på ett effektivt nyttjandeav förnybara och inhemska energikällor. börradikalt förändra sina prioriteringar i en sådan riktning.2. energiöverenskommelseKristdemokraterna tolkar både beslutet i 1980och trepartiöverenskommelsen 1991 mellansocialdemokraterna, och som att det ärjust energihushållning och förnyelsebar energi som skallersätta kärnkraften. angav i sitt beslut attkärnkraften ska avvecklas i den takt som är möjlig medhänsyn till behovet av elektrisk kraft för att upprätthållasysselsättning och välfärd. Där slogs också fast att den sistareaktorn ska stängas senast är 2010. Detta beslut upprepadesemellertid inte i trepartiöverenskommelsen 1991.Kristdemokraterna anser att ett årtal som slutdatum förkärnkraften är viktigt. är på detta sätt ett bra mål förkärnkraftens avveckling.Ett mål måste följas av handling. hardärför krävt att en parlamentariskavvecklingskommitté/tillsätts för att följaoch övervaka avvecklingen. En sådan har tillsatts.Trepartiöverenskommelsen innehöll bra förslag för attutveckla energisparande och förnyelsebar energi men alltförsvaga mekanismer för att göra det lönsamt att storskaligtanvända den utvecklade tekniken. Tvärtom innehåller den enparadox som gör att en minskning av elförbrukningen gör attelöverskottet ökar, vilket i sin tur driver ner priset. Därmedblir det mindre lönsamt att investera för att minskaelförbrukningen.Kristdemokraternas energipolitik innehåller ett antalförslag som syftar till att stimulera energibesparandeinvesteringar i vårt land. anser att krafttagmåste tas i energipolitiken för att klara målet om enavveckling av kärnkraften och en ny inriktning av densvenska energipolitiken. För att klara målet om enavveckling till 2010 bör arbetet påbörjas omgående.Riksdagen bör lagstifta om att kärnkraften skall varaavvecklad . Avgörande för om avvecklingen skakunna slutföras är emellertid att förutsättningar ges så attavvecklingen kan påbörjas. Energipolitikens huvudsakligasyfte ska därför vara att introduktionen av förnyelsebaraenergislag och ett ökat sparande av energi ger förutsättningarför att påbörja avvecklingen.Förutsättningen för att ska klara de åtaganden somgjordes vid om miljö och utveckling iBrasilien 1992 om att inte öka utsläppen av koldioxid, är attkärnkraften inte ersätts med fossilt eldade kraftverk. En aktivenergihushållning måste bedrivas och den förnyelsebaraelproduktionen byggas ut kraftigt.3. Besparingar måste börja nuIES (vid vid LawrenceBerkeley Laboratory i ) har på uppdrag avNUTEK analyserat trender vad gäller energianvändningensstruktur och effektivitet i och jämförtdem med motsvarande trender i andra länder. uppvisar enligtstudien en av de mest energiintensiva ekonomiskastrukturerna inom (efter och ). Sverigebibehåller en viss ledning för effektivitet vad gälleruppvärmning och lastbilstransporter, ligger på medelplatsför industri och effektiviteten i elektriska apparater men harett av de mest bränsleintensiva bilbestånden i Europa.IES kunde också konstatera att den tätposition Sverigetraditionellt haft när det gäller effektivt energiutnyttjandegått förlorad. Länder som , , ochJapan ligger före. Bland orsakerna pekas på det relativt godautgångsläget för byggnader och den enormtökade användningen av billig el. I princip avstannadeenergihushållningen i efter det att oljeprisetfallit och kärnkraftsreaktorn in.Ett riksdagsbeslut om ett program för effektivareenergianvändning kom dock till stånd efter den omfattandeopinionen mot kärnkraft som blossade upp efterTjernobylolyckan 1986. Även om goda resultat uppnåttsinom begränsade områden, så har takten vad gällereffektivisering av elanvändningen bromsats upp då en sådanutveckling saknat stöd i form av prishöjningar.Det är nu hög tid att införa verksamma styrmedel för attpå nytt accelerera en helt nödvändig utveckling. Med ettmålmedvetet och metodiskt arbete bör det vara möjligt attanvända elektricitet så mycket effektivare att vi, även utan attelda mer fossila bränslen, klarar oss utan kärnkraft år 2010.4. Effektiv energianvändning är mycket billigare än nyakraftverkKraftindustri är en mycket kapitalintensiv verksamhet därde verksamma företagen har ett långsiktigt intresse av enstabil real avkastning. Med en real avkastning på cirka 5procent av byggkostnaden blir investeringar ikraftproduktion lönsamma att genomföra.För kraftverkens kunder är elkostnaden en oundviklig menrelativt liten kostnad. Investeringar som leder till lägreelförbrukning kräver följaktligen stora lockbeten om de skakomma till stånd. Enligt är det tekniskt möjligt ochekonomiskt lönsamt att spara 30--el.Allmänheten beräknas dock inte komma att spara mer än 5--så som marknaden fungerar. Vattenfallsstudie ''Electricity'' visar att kostnaden förbesparingsåtgärder som motsvarar hela den svenskakärnkraftsanvändningen bara är hälften av kostnaden förnytillkommande fossil elkraft, även om denna inte skullebeskattas.NUTEK:s avdelning för effektivare energianvändningpresenterade studier över hur elanvändningen ihushåll vad gäller apparater (kylskåp, frys, tvättmaskin etc)skulle utvecklas beroende av vilka styrmedelsom används, samt en liknande studie vad gäller användningav belysning inom hushåll, tjänstesektor och industri. År2010 kommer antalet hushåll att vara fler ochapparatinnehavet större . Scenarierna visar att mednuvarande effektiviseringstrender kommer elanvändningeninom hushåll att vara relativt , men att hushållensförbrukning skulle kunna sänkas med drygt en tredjedel tackvare förbättrad energieffektivitet hos apparaturen.Men för att en sådan utveckling ska komma till stånd krävsen rad politiska åtgärder som normer för lägsta godtagbaraeffektivitetsnivå hos vissa apparatgrupper och att dentekniska utvecklingen skyndas på med teknikupphandling.Studierna poängterar också den kraftiga försämringen av denframtida energieffektiviteten, som följer med varjefördröjning av de politiska åtgärderna. Detta främst på grundav apparaternas långa livslängd.Energiåtgången för bostadsbelysning skulle relativt snabbtkunna minska genom användning avlågenergilampor. Hushållens andel av elförbrukningen tillapparater och ljus är (av avlandets totala elförbrukning på ). För icke-bostadsbelysning skulle det vara möjligt att hållaenergianvändningen fram trots en 45-procentig ökning av energitjänsterna. Allt tyder på attliknande framgångar kan vara möjliga att nå även inom andraenergianvändningsområden. Medan vissa grupper inomindustrin ser en besparingspotential på mindre än 10 procenti de åtgärder som kan genomföras och mednuvarande ekonomi, tyder andra analyser på enkostnadseffektiv teknisk potential på minst 50 procentjämfört med dagens teknologi.Produktnormer och teknikupphandling är centrala delar ien strategi för produktförbättringar. Övriga nödvändigaåtgärder är bl.a. produktmärkning för att underlätta förkonsumenten att välja energisnålt, flera effektiva byggregleroch inköpsrekommendationer. Samhället har en stor delgemensamma resurser att tillgripa för att kraftigt markeraefterfrågan på effektiva produkter. Statliga,landstingskommunala och kommunala beställare bordemobiliseras för att efterfråga energisnåla produkter.Påståenden om att dessa skulle vara dyrare är inte korrektamer än undantagsvis och kostnaderna kan sjunka snabbt, närtillverkningsvolymerna för de miljövänligt bättreprodukterna ökar.5. Effektiviserings- och besparingspotentialHuruvida energieffektiviserings- ochbesparingspotentialen kommer att tas till vara är i högstagrad en politisk och organisatorisk fråga. Strukturellaförändringar, energipriser, graden av myndighetsmedverkan,införandet av normer, satsning på information,teknikupphandlingar -- ju fler vägar som används, destostörre är möjligheterna att realisera potentialen.Eftersom potentialen kan komma att variera inom mycketvida gränser beroende på de politiska besluten, motiverardetta en delvis ny syn på de traditionella energiprognoserna.För att få fram bästa möjlig beslutsunderlag, är detnödvändigt att prognoserna kompletteras medmodellberäkningar som visar effekterna av olika insatser. Deårliga kontrollstationerna måste ges ett sådant komplement.6. Balansprincipen måste hävdas på en avregleradelmarknadTrepartiöverenskommelsen 1991 slog fast''balansprincipen'', det vill säga att nya kraftverk inte skabyggas om det är billigare att spara el. Dock skapades ingamekanismer som får balansprincipen att fungera i praktiken.I kampen om en viss kund kan bolagen locka med låg taxa,men taxorna kan inte göras lägre än för vad som gällerbolagets övriga kunder. Övriga energitjänster kan därmed blidet viktigaste konkurrensmedlet. Och hjälp tilleffektivisering är en sådan tjänst, som direkt kan kopplas tillekonomin. Det viktiga är att kunna sänka kundens elräkning,inte specifikt den gällande eltaxan.På lång sikt menar experter att den troliga utvecklingen äratt marknadskrafterna skapar ett allt starkare motiv förleverantörerna att genomföra effektivitetskampanjer blandelkunderna.I bl.a. , och och EUdiskuteras just nu åtgärder som ålägger respektive stimulerarenergiföretagen att satsa på energieffektivisering. Det ärviktigt att energitjänstföretagen ges incitament och motiv föratt delta i effektiviseringsarbetet. Uppmärksamhet måsteriktas mot energiföretagens agerande under den kommandeavregleringens gång.Dagsläget, med nuvarande priser och osäkerhet om denkommande avregleringen och effekterna av den kommandekonkurrensen, har gjort elleverantörerna försiktiga ochmindre intresserade att satsa på kundorienterade kampanjer.En allvarlig följd av detta är att unika engångsmöjligheter tillmycket kostnadseffektiva investeringar, som ges i sambandmed nyinstallation eller vid installation aversättningsutrustning, till stor del går förlorade.Därför bör övervägas att staten inför någon form avobligatoriska normer för lägsta energiprestanda vidnyinstallationer och installation av ersättningsutrustning.De kommunala energirådgivarna som fanns hjälpte människor att spara energi. Detta fungerademycket väl fram till dess att olja och el blev så billigt att ingabesparingar lönade sig. , när priset på olja och el återigenstigit, krävs nya insatser för att öka energisparandet.7. Konkreta mål och klart ansvar behövsBäst lämpade att driva energieffektivisering är de lokalaelverken. De känner sina kunder, har tillgång till allerforderlig information och har hög trovärdighet. De harockså den finansiella styrkan att genomföra långsiktigainvesteringar och kan därför bli energitjänstföretag somsäljer ljus och värme i stället för bara el. Erfarenheter frånUSA visar att detta kan bli mycket lönsamt både förenergiföretagen och deras kunder, trots att det amerikanskasystemet är onödigt byråkratiskt och kostnadshöjande.Ambitiösa sparmål bör ställas upp. När det gällerhushållen kan det bland de åtgärder som kan komma ifrågafram gälla bland annat byte av tio miljonerfönster, fyra miljoner kylskåp, tre miljoner tvättmaskiner, tvåmiljoner diskmaskiner, en miljon duschkabiner, femmiljoner vattenkranar och så vidare. Tillverkning ochinstallation av ovanstående bör ske genom att åtgärdernakombineras med andra åtgärder i fastighetsbeståndet.Energieffektiva alternativ är ofta endast marginellt dyrare.För att vägleda konsumenterna till effektiva alternativ börarbetet med normer och märkning drivas vidare. Vidare bördet vara en anglägen uppgift för de kommunala elverken attge kunderna lättlästa elräkningar som hjälper kunderna attsjälva styra sin elförbrukning mot bättre hushållning.Ytterligare exempel på åtgärder gentemot hushållen gesunder exemplet nedan. Att spara el är mycketbilligare om man har tid på sig. Åtgärderna blir billigast omman kan kombinera dem med andra åtgärder i fastigheten,till exempel i samband med renovering eller ägarbyte. Detfinns mycket spännande ny teknik, men den behöver attutvecklas. Prototyper måste testas. Erfarenheter måstevinnas, innan man introducerar ny teknik i stor skala.7.1 Exemplet SaarbrückenI den tyska staden , huvudstad i delstatenSaarland, pågår ett arbete med ettenergisparkoncept. Målet är att genom satsning påenergisparande åtgärder, förnyelsebara energislag och attunder en övergångsperiod använda kol som bryts i regionenoch nyttjas i kraftverk med sträng rening, både möjliggöraminskade koldioxidutsläpp och frihet frånkärnkraftsberoende. Som enda europeiska stad fickSaarbrücken, i konkurrens med 200 medtävlare, FN:smiljöpris vid miljökonferensen i . Främstuppmärksammades ''deltagarprogram'' samtsatsningen ''1000 kW el från tak'' (solceller).De tre arbetsfälten för genomförandet av energikonceptetär energianskaffning, energidistribution ochenergikommunikation.Vid energianskaffning använder man sig avplaneringskonceptet least-cost planning, LCP, från börjanframtaget som ett marknadsinstrument för att man skullevälja den mest prisvärda metoden att framställa energi.Anskaffningen delas upp i en aktiv del medkraftvärmekoppling, innovativ kol- och gasteknik ochförnybara energikällor samt en ''latent'' del medenergibesparingar. Detta sistnämnda har högst prioritet ochinnebär att de 200 000 invånarna i fördelade på96 000 hushåll ses som ett ''negawattkraftverk''.Energikommunikation är en viktig del för att ta varapå ''negawatten''. Energikommunikation innebär bl.a.satsningar i kostnadsfri energirådgivning i ettinformationscenter i centrala staden, där bl.a. möjlighet tillindividuella analyser av hus med hjälp av ett datorprogram(framtaget av det lokala energibolaget) tas fram efterönskemål. I dessa analyser görs en rangordning av olikaenergisparande åtgärder listade efter deras lönsamhet. I ettsärskilt ''deltagarprogram'' ges ekonomiskt stöd tillbesparingar i vatten och energi. Ovanpå stödet gesfördelaktiga lån för investeringar i solceller,energibesparingar, anslutning till fjärrvärme el. dyl. Detkommunala energibolaget erbjuder också hushållen att till ettfast pris leverera värme, underhålla kundensvärmeanläggning och mäta energiförbrukningen. Invånarnai staden kan också låna mätutrustning för att mätaelförbrukningen för olika hushållsapparater. Det har ocksåblivit allt vanligare att s.k. värmepass för hus tas fram. Detinnebär att förbrukningstal för energiåtgången viduppvärmning fastställs. Är ''värmepasset'' för bostaden brakan det motivera till högre kallhyra eller högre pris vidförsäljning. tillämpas linjär eltariff, dvs utangrundavgift. Detta innebär att det mycket tydligt lönar sig attminska förbrukningen av energi.Satsningarna i energidistribution innebär framförallten utbyggnad av fjärrvärmenätet.8. Ökad forskning i energieffektiv bebyggelseBebyggelsen står för en stor andel av Sverigesenergianvändning. Det är därför strategiskt viktigt att görainsatser för effektivare energianvändning inom denna sektor.Kontinuitet i pågående forskning och en kraftfull satsning inya områden är en strategiskt viktig förutsättning för enenergieffektivt byggd miljö.Det finns alltför få forskarmiljöer som har inriktningmot systemkunnande och en mer övergripande insikt ielteknik, byggnadsteknik och installationsteknik. Det ärdärför mycket angeläget att bygga upp och stödja den typenav forskarmiljöer. De FoU-resultat som kommer fram måsteprövas i verkligheten så att tillämpningar sprids.Exprimentbyggande innebär här en viktig möjlighet. Dekraftigt minskade anslagen innebär dock att ingaexperimentprojekt av omfattning kan komma igång. Det ärangeläget att Byggforskningsrådets särskildaexprimentbyggnadsstöd upprätthålls på tidigare nivå.Det är också viktigt med ett fortsatt och utvidgatinternationellt forskningssamarbete på byggområdet.Resultaten från detta samarbete ska tas till vara ochtransformeras till svensk industri för både den nationella ochinternationella marknaden.9. Alternativ energi lönar sigTillväxten i den svenska skogen är betydligt större änavverkningen. Jordbrukets omställning frigör också storaarealer som lämpar sig för att odla energigrödor, vilket redanvisat sig som ett överskott på energigrödor. Den statligabiobränslekommissionen har beräknat att tillgången påbiobränsle kan bli upp till , motsvarande 20miljoner ton olja, eller olja per svensk. Detta ärmer än tillräckligt för att ersätta kärnkraften. För att kunnautnyttja så stora mängder biobränsle krävs radikalaförändringar av det svenska energisystemet, förändringarsom till stor del måste baseras på teknik som ännu inte ärfärdigutvecklad. Biobränslen bör också användas sommotorbränsle för att klara koldioxidmålet.Vindkraft har under de senaste decenniernasubventionerats kraftigt i bland annat . Detta harlett till massproduktion av vindkraftverk vilket i sin tur hargjort att vindkraft nu är ekonomiskt konkurrenskraftiggentemot nya, fossileldade kraftverk. Avgörande förvindkraftens ekonomi är priset vid vidare försäljning av elnär man producerar mer ström än man själv för tillfälletförbrukar. I flera länder (, , ochdelar av ) garanteras ägare av små kraftverk ett pris på75--av förbrukningstaxan. I harmotsvarande pris varit knappt 50 procent.Många andra metoder håller på att utvecklas för att i liteneller medelstor skala generera elektricitet. Det är viktigt attdessa kraftverk får avsättning för sin el, inte till ett pris sombaseras på ett gigantiskt elöverskott, utan till ett pris sombaseras på vad det kommer att kosta att ersättakärnkraften. Den förra regeringens förslag till regler för endelvis avreglerad elmarknad, innebar att de småskaligaproducenterna garanterades få avsättning för sin el till ett prissom motsvarar konsumtionstaxan minus ett skäligt avdragför överföringen. Detta innebär en väsentlig förbättring förden småskaliga elproduktionens konkurrenskraft.Kristdemokraterna utgår från att regeringen vid översynenav reglerna för en avreglerad elmarknad står fast vid dessaprinciper. Ett genomförande av avregleringen bör kommatill stånd möjligt.10. Energibesparingar och alternativ energi ger jobbEnergiteknik är en svensk specialitet. Det bristandeintresset för effektivt energiutnyttjande har emellertid lett tillatt tätpositionen gått förlorad. Om återigen kan tatillvara och utveckla det kunnande som finns på detta områdekan många nya arbetstillfällen skapas, dels genom deinvesteringar som kan komma till stånd inom landet och delsgenom export.Produktionen av biobränsle sker effektivast frånskogsavfall och trähaltiga energigrödor i jordbruket. Sådanproduktion kan bli högt mekaniserad och därigenomekonomiskt konkurrenskraftig. Detta innebär att oerhördamängder biomassa ska skördas, transporteras, förädlas ochförbrännas.