mot · GI02Ub35 · 1995-03-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:157 Ändring av bidragsbestämmelserna för fristående skolor godkända för vanlig skolplikt m.m. I kommunerna pågår ett arbete med attkonstruera lämpliga regler för fördelning av medel till dekommunala skolorna. Det tycks vara allmänt accepterat atten god resursfördelningsmodell skall styra medlen till enviss skola med hänsyn till elevernas behov. I mångakommuner används redan sådana principer för anslag tillkommunala skolor.Miljöpartiet förordar denna fördelningsprincip.Miljöpartiet ser det som en fördel att kommunen också harfristående skolor med alternativa pedagogiska inriktningareller profiler. Dessa utgör en viktig pedagogisk stimulans förskolarbetet i hela kommunen och kan bidraga till denpedagogiska utvecklingen. Naturligtvis bör de friståendeskolorna tilldelas medel enligt samma principer som dekommunala, nämligen anslag efter elevernas behov. Vissakorrigeringar måste emellertid göras med hänsyn tillskillnader i förutsättningar (speciella regler för moms,pensionsavgifter etc för fristående skolor). Och naturligtvismåste resursfördelningsmodellen kompletteras vad gäller defristående skolorna så att inte bara elevernas behov beaktasutan även skolornas åtagande vad gäller olika verksamheterför att möta dessa behov.I en tidigare utredning (SOU 1992:38) har påvisats att defristående skolor som fanns då hade mycket varieranderesursbehov. I relation till ett genomsnittligt resursbehov vidkommunala skolor varierade behovet från lägst ca 75procent. Antalet fristående skolor har sedan utredningengjordes tredubblats och de ekonomiska förutsättningarna harförmodligen ändrats. Riktlinjerna för medelstilldelning tillfristående skolor skall ses över av en utredning som beräknasvara klar så att riktlinjer kan fastställas och börjagälla . Några generella riktlinjer för fördelningav medel till fristående skolor finns inte . Inte hellerfinns det någon aktuell översikt av fristående skolorsekonomi. Med hänsyn till bristerna i beslutsunderlaget ochmed vetskap om att ett utredningsförslag kommer,så bör man naturligtvis vänta med beslut i frågan om gränsenför lägsta bidrag. Den gamla gränsen bör ligga kvar tills ettnytt, välgrundat beslut kan tas. (Detta gäller såväl bidrag tillfristående skolor som en kommuns kostnad för elevplatser igrannkommunens skolor).Utöver förslaget om en sänkning av den undre gränsen förkommunalt bidrag från finns ipropositionen förslag om att jämförelsetalen vidbidragsberäkning skall grundas på den årskurs och inte somtidigare det stadium som eleven går. Dessutom föreslås enjustering av tiderna för ansökan om bidrag för friståendeskolor samt undantag för fristående särskolor som motsvarargymnasiesärskolan. Dessa förslag är av teknisk natur ochförefaller rimliga om ej helt motiverade. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår den i propositionen föreslagnaändringen i 4 kap. 8a § skollagen vad gäller den del som berör storleken avhemkommunens avdrag från den beräknadegenomsnittskostnaden,2. att avslår den i propositionen föreslagnaändringen i 9 kap. 6§ skollagen vad gäller den del som berör storleken avkommunens avdrag vid bidrag till fristående skolor från denframräknade genomsnittskostnaden.