ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Ub386 · 1995-01-25 00:00:00 — har stor erfarenhet när det gäller de s.k.fristående skolorna. Det finns nu över 20 fristående skolorsom tillsammans har ca 2 400 elever i Göteborg.Kommunens utvärdering av de olika skolpengsystemenhar bekräftat att beslut om en centralstyrdgaranterad skolpeng till friskolorna inneburit onödigamerkostnader för kommunen som nya orättvisoruppstått i fördelningen av pengar mellan olika skolor. Igenomsnitt höjs kommunens kostnad med 6 000--/elev vid övergång till en fristående skola. Ivissa stadsdelar blir merkostnaden ännu större. Kommunenskostnader för friskolorna har ökat dramatiskt och för 1994beräknas kostnaderna ha uppgått till 113 miljoner kronor.Socialdemokraterna har i beslutat att avskaffaskolpengsystemet för den allmänna skolan. Fördelningen avresurser till skolorna skall i fortsättningen ske via en nybehovsstyrd resursfördelningsmodell och de prioriteringarsom görs av de lokala politikerna i varje stadsdelsnämnd. Viförutsätter att lagen om den s.k. friskolepengen upphävs såatt bidragen till de fristående skolorna kan inlemmas isamma system.Det finns i inga tecken på att intresset att etableraeller utöka friskoleverksamheten mattas. Kommunensinflytande över utvecklingen är mycket begränsat i det härsammanhanget och bedömningsgrunder äralltför snäva och formellt inriktade. Därför negligeras viktigafaktorer, exempelvis de sociala effekterna av en nyetableringi samband med tillståndsprövningen. är en avSveriges mest segregerade städer. En av våra främstapolitiska uppgifter är därför att på alla områden försökamotverka segregationens negativa effekter. Kommunernasroll i tillståndsprocessen för fristående skolor behöver därförses över så att kommunerna, som känner till de lokalaförhållandena, också får en chans att tillföra bedömningennya infallsvinklar och ett bredare synsätt. Detta borde varalika naturligt som att kommunerna skall ansvara förbidragsgivningen och vara delaktiga i tillsynen av defristående skolorna.Socialdemokraterna i är i grunden positiva tillelevernas rätt att tillsammans med föräldrarna välja skola.Denna rätt skall självfallet finnas kvar. Kommunen försökerockså , efter socialdemokratiskt initiativ,stimulera bildandet av kooperativa och självstyrande skolorinom ramen för den allmänna skolan. Vi är övertygade omatt en sådan form kan fungera som ett attraktivt alternativ förmånga av de föräldragrupper som ärhänvisade till att starta friskola.Det är enligt vår mening mycket angeläget att dettautvecklingsarbete kan fortsätta och att juridiska hinder somexempelvis berör rektors ställning tas bort. Regeringen har ibudgetpropositionen redovisat att en utredning pågår i syfteatt kartlägga existerande samverkansformer i skolan ochredovisa juridiska begränsningar samt goda exempel på hurelev- och föräldrainflytande har realiserats på olika håll. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas inflytande övertillståndsgivningen för de fristående skolorna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om eventuella hinder förföräldrainflytande inom den allmänna skolan.
mot · GI02Ub387 · 1995-01-25 00:00:00 — Idrott och hälsa i I är idrottsrörelsen den största folkrörelsen. Det ärdärför viktigt att idrotten förmår behålla karaktären av bredfolkrörelse och att demokratin i föreningarna bevaras ochfördjupas. Intresset för lek och idrott befästs i unga år.Skolans roll att ta tillvara barns naturliga rörelseintresse ärav avgörande betydelse.Att grundlägga vanorVi vet att regelbundna motionsvanor grundläggs redan iunga år. Barn och ungdomar som får en positiv upplevelseav rörelse, fysisk aktivitet och idrott har en betydligt störrebenägenhet att vara fysiskt aktiva som vuxna än andra.Fysisk aktivitet bland unga människor är också viktigeftersom det finns ett klart samband mellan denna och denintellektuella utvecklingen. Regelbunden rörelse gör att barnoch ungdomar orkar med undervisningen på ett bättre sätt.IdrottsrörelsenLokalt utför idrottsrörelsen ett imponerande arbete att nåså många barn och ungdomar som möjligt. De erbjuder demmöjlighet till fysisk aktivitet på ett lustfyllt sätt och samtidigtläggs grunden för ett livslångt intresse för rörelse, motionoch idrott. Idrotten aktiverar mer än hälften av allaungdomar mellan sju och . kan denfrivilliga idrottsrörelsen aldrig ta på sig ansvaret att nå alla.Det ansvaret åvilar samhället och då speciellt skolan. Sentidaundersökningar visar tyvärr att de ungdomar som inte äraktiva inom idrottsrörelsen tenderar att vara fysiskt heltpassiva.GrundskolanNär beslutade om en nyläroplan för , som reducerade den obligatoriskatiden för ämnet ''Idrott och hälsa'' , begicksett allvarligt misstag. Vi ifrågasätter om beslutet utgick ifrånFN-konventionen om barnets bästa, i det här fallet vad avserhälsa och välbefinnande. Den uppenbara risken är nämligenatt vi får en hälsomässig uppdelning mellan ettfysiskt aktivt A-lag och ett passivt B-lag. För att motverkadetta vill de gröna att den garanterademinimitiden för ämnet ''Idrott och hälsa'' i skolan höjs tillsamma nivå som tidigare, det vill säga undergrundskolans . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attantalet timmar för ämnet Idrott och hälsa i böråtergå till att vara .
mot · GI02Ub602 · 1995-01-25 00:00:00 — Ökad frihet för högskolestyrelser Frihet måste vara inom högskoleväsendet för attstimulera till en fri och skapande verksamhet. Lika väl somtanke och forskning måste vara fria så gynnas den kreativamiljön också av en frihet i organisationen. Frånhögskolevärlden har länge röster höjts om en mindrereglerad organisation och större lokal frihet och beslutsrätt.Den borgerliga regeringen genomförde viktiga förändringari denna riktning men enligt vår mening bör styrelsensmöjligheter att besluta inom den egna organisationenytterligare stärkas.Det är av avgörande betydelse att i styrelsen ingår personersom har bakgrund, kunskaper och intresse som är avbetydelse för en högskolas verksamhet. Sådana personer kanmycket väl vara politiska företrädare för nationella,regionala eller lokala intressen, vilket regeringen skriver iprop. 1994/95 bilaga 9, men enligt vår mening är detförhållandet att personen är politisk företrädare intetillräckligt skäl för styrelseuppdraget, utan det är ledamotensövriga kvalifikationer som skall vara avgörande för omdenne bedöms tillföra sådana kunskaper som gagnarhögskolans utbildnings- och forskningsuppdrag.Vidare finns det enligt vår mening inte någon fördel medatt det i högskolelagen regleras att rektor är styrelsensordförande. Så kan väl vara fallet men det bör ankomma påvarje styrelse att avgöra hur detta skall vara organiserat vidlärosätet. Rektor kan också vara den främste föredragandetjänstemannen inför styrelsen som inom sig valt ordförande.Regeringen skriver i den ovan nämndapropositionen:''Mångfald garanteras genomdecentraliseringen och det stora ansvar för utformningen avverksamheten som ligger på det enskilda lärosätet.'' Det ärvår mening att denna mångfald säkras och förstärks omåtgärder i linje med vad som ovan skisserats verkställs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad frihet förhögskolestyrelserna att själva utforma sin organisation,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kriterierna för utseende avledamöter i högskolestyrelserna.
mot · GI02Ub603 · 1995-01-25 00:00:00 — I det brottsförebyggande arbetet påtalas med rätta attmånga barn och ungdomar växer upp utan manligaförebilder i sin vardag. Inom barnomsorg och skola är mänen liten minoritet och först i samband medvärnpliktsutbildning får en del grabbar en manlig fostrareoch förebild. Unga pojkar utan egen identitet är ocksåläraktiga elever ifall de hamnar i fängelse och kriminalitet.Initiativ som farsor på stan och brobyggarna är lovvärda,men redan på dagis och i finns barn sombehöver stöd och hjälp. I detta viktiga arbete behövs bådekvinnor och män.Hösten 1994 var andelen behöriga, manliga sökande tillförskollärarutbildningen vid i . Av de studerande på samtligaförskollärarutbildningar i är män. Iövriga landet är andelen män någon procentenhet högre.Vice rektor vid iStockholm framhåller att något bör göras för att få in flermän i förskollärarutbildningen. Könskvotering kan, enligthans mening, vara ett sätt att uppnå en mindre ojämnkönsfördelning. Ett annat problem, som kan bero på lönenför det arbete som utförs, är att få de utbildade manligaförskole- och lågstadielärarna att stanna kvar i yrket. Hösten1993 var av de 21 286 tjänstgörandelågstadielärarna kvinnor.När jag antogs till folkskollärarutbildningen vidlärarhögskolan 1961 var det ''varannan herrarnas'' och ingentalade om orättvisa trots att intagningspoängen låg högre förde kvinnliga studenterna. Några farhågor om att de män somkom in skulle bli sämre lärare framfördes inte. Intagningentill folkskollärarseminarierna fick dock kritik och togs bort.Då framhölls inte barnens behov av både kvinnor och mänsom förebilder och fostrare utan urvalsprincipen ansågsantik.År 1970 anförde statsutskottet nr 88 att en jämnarefördelning av män och kvinnor på olika utbildningsvägar varunder utredning i inom en förändamålet bildad arbetsgrupp. Under 1970-taletgenomfördes, som försöksverksamhet, könskvotering vidantagning till förskollärarutbildning. Den upphörde fr.o.m.antagningen till utbildning för /82. Man ansågatt systemet med poäng för föreningsmeriter ocharbetslivserfarenhet skulle gynna män. Man hade konstateratatt andelen män med dessa meriter var högre än andelenkvinnor.En mjuk linje som t.ex. upplysning, information ochpropaganda om behovet av fler män i skola och barnomsorgåstadkommer ingen större förändring. Om de nuvarandekönsgränserna skall kunna brytas krävs drastiska åtgärdersom könskvotering till förslagsvis förskollärar- ochgrundskollärarutbildningen åk 1--7.Utredningen om uppföljning av universitets- ochhögskoleutbildning skall bl.a. se över högskolornasantagningssystem. En utredning bör ges i uppdrag attöverväga könskvotering. Utredningen i början av 1970-taletförutsattes penetrera de problem som är förknippade medkönskvotering. Förutsättningar och konsekvenser måste varaklarlagda osv. Vilka konsekvenser avsaknaden av män inomskola och barnomsorg skulle få, kunde då till fullo inteförutses, men finns forskning och undersökningar atttillgå och lyfta fram som starka skäl för könskvotering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om könskvotering till lärarutbildning.
mot · GI02Ub606 · 1995-01-25 00:00:00 — är centrum för det svenska jordbruket. Ensjättedel av jordbruksproduktionen sker i Skåne.Förädlingsindustrin är koncentrerad till Skåne.Förpackningsindustrin likaså. Halva den svenskaskogsproduktionen sker söder om ligger forskningen på jordbruksområdetkoncentrerad till norr om ochskogsforskningen till . I finns endast kvarAlnarps lantmästar- och hortonomutbildning, ettrutinmässigt besparingsobjekt i budget (senasthotades t. o. m. ). har dockfortfarande kvar en mycket hög vetenskaplig kompetens ochskulle, rätt utnyttjat, kunna bli en ovärderlig resurs förjordbrukets utveckling. Dess strategiska läge mitt i centrumför svenskt jordbruk, förädlingsindustri ochförpackningsindustri är en tillgång som inte får missbrukas.Om vi menar allvar med att svenskt lantbruk skall blikonkurrenskraftigt i skall naturligtvis forskning ochutveckling inte ligga isolerat från produktionen som idag.Våra konkurrenter vilar inte. Som jämförelse kan nämnas attArgentina tredubblat sina insatser på forskningen och idaghar 14 på 31 miljoner invånare.Det är nu utomordentligt angeläget att unikamöjligheter utnyttjas. måste därför arbeta merasjälvständigt och med koppling till redan befintligaverksamheter i närområdet. Med hänsyn till den sydsvenskalivsmedelsproduktionens utvecklingspotential och det nyaEuropasamarbetet bör på väl kunnakvalificera sig för en självständig ställning.Alnarp bör knytas nära samman med de betydande resursersom redan finns vid i form avEkologihuset, Livsmedelscentrum och Kemicentrum.Alnarp bör också ha en nära koppling till skånskförädlingsindustri som exempelvis , Hilleshög,Sockerbolaget, , , Nestlé-Findus, ochskånsk förpackningsindustri som PLM och Tetra-Laval.Adjungerade professorer från industrin meddeltidstjänstgöring vid ger en unik möjlighet attskapa ett fruktbärande samarbete mellanuniversitetsforskningen och industriforskningen, till frommaför kreativitet, kompetens och framtida exportmöjligheter.Även den skogliga utbildningen bör i större utsträckninglokaliseras i anslutning till den skogliga produktionen, varfören större andel av resurser böröverföras till och övriga Sydsverige.Genom att starkare knyta samman jordbrukets forskningoch utbildning med dess produktion, förädling ochförpackningsverksamheter skapar vi de resurser som så välbehövs för att höja det svenska jordbrukets internationellakonkurrenskraft. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att en större del avLantbruksuniversitetets resurser överförs till .
mot · GI02Ub608 · 1995-01-25 00:00:00 — Forskning och utveckling inom psykologin Psykologisk tillämpning innebär också bruk avpsykologiska metoder och tekniker. Dessa måste stå på fastvetenskaplig grund och hänga samman med existerandepsykologiska teorier.Svensk psykologisk forskning ligger mycket långt frammeoch har gjort sig internationellt känd på en rad viktiga fältsom ofta också hänger direkt samman med den tillämpningsom praktiskt verksamma psykologer svarar för.När det gäller det psykologiska metodområdet har ocksåett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete bedrivitsunder efterkrigstiden. Men metoderna måste förnyas och dethar visat sig svårt att hos forskningsfonder skapa ett sådantintresse att medel kunnat beviljas. Fältet ligger iskärningslinjen mellan forskning och utveckling.De psykologiska metoder som avses här utvecklas ofta iutlandet, i engelsk- eller tyskspråkig forskningskultur. För attkunna tillämpas på svenska förhållanden krävs vetenskapligutprövning, standardisering och normering på förhållandevisstora grupper. En del metoder utvecklas i störreforskningsprojekt och kan därigenom finansieras i direktanslutning till projektet.Däremot avsätts inga medel för direkt anpassning tillpraktiska förhållanden, utprövning, framtagande av manualetc. Enstaka psykologiska instrument tas fram direkt förpsykologisk mätning för specifika ändamål. I samtliga falltillkommer ett omfattande standardiseringsförfarande för attett praktiskt användbart mätinstrument skall kunnakonstrueras.Slutprodukten av ett psykologiskt metodutvecklingsarbetekan antingen vara standardiserade psykologiska test förutredning, diagnostik eller urval, funktionsbeskrivandemetoder för t.ex. analys av felfunktioner eller störningar,behandlingsmetoder som kan motverka eller lindrastörningar eller träningsmetoder som stöder och utvecklarredan friska funktioner.Varken medelsbeviljande sektorsforskningsorgan ellerforskningsråd har ansett sig kunna prioritera ens enstakaprojektansökningar inom detta område som har central viktför de allra flesta delarna av praktisk psykologiskverksamhet. De rör sålunda t.ex. klinisk-psykologisktillämpning, forensisk (rättslig) psykologi, skolanspsykologverksamhet, störningar eller handikapp hos barn,neuropsykologisk diagnostik för barn samt arbetslivets olikafunktioner och sektorer. Samtliga områden är beroende avpsykologiska instrument av hög kvalitet, baserade på teorioch utprövade enligt vetenskapligt vedertagen metodik.Anslagsmöjligheterna för vetenskaplig konstruktion,utprövning och därtill relaterat forsknings- ochutvecklingsarbete bör utredas så att förslag kanföreläggas senast i nästkommandeforskningsproposition. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av och resurser för forskningoch utveckling inom det psykologiska metodområdet,särskilt psykologiska test.
mot · GI02Ub609 · 1995-01-25 00:00:00 — Omfördelning av forskningsresurser inom skogsbruket Det krävs snabba och kraftfulla politiska beslut för attkomma till rätta med skogsskadorna. Till den skadebild somvarit känd , och som bedöms hängasamman med bl a luftföroreningar, har i uppmärksammats en ny typ av allvarligaskogsskador. Den går under benämningen ''hallandssjukan''och har ett snabbt förlopp. Från det att de första skadornaupptäcks i form av kådavrinning till dess att träden tarallvarlig skada, för att till slut dö, går det inte . Detta är ytterligare ett exempel på skador somtyder på att granen i är utsatt för kraftig stress.Orsakssammanhangen är oklara och har med hittillsvaranderesurser ej kunnat fastställas på ett tillfredsställande sätt. Detinnebär att det är svårt att vidta förebyggande åtgärder.Skadebilden är allvarlig och om den inte kan bemästras,hotas skogarnas långsiktiga produktionsförmåga i södraSverige. Mot den bakgrunden måste alla åtgärder vidtas föratt klarlägga och om möjligt komma till rätta medorsakerna. Av det skälet anser vi att det krävs ökade resurserför att ge forskarna möjlighet att koncentrera sig påskadebilden i södra som krävs är emellertid att forskarna får möjlighet attöka ansträngningen att komma till rätta med de verkligaorsakerna till den stress som i första hand granen är utsattför. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om omfördelning av forskningsresurserinom skogsbruket.
mot · GI02Ub611 · 1995-01-25 00:00:00 — Arkeologisk forskning i södra Under professor ledning harArkeologiska Institutionen i under ett flertal årgenomfört ett omfattande forskningsarbete om det medeltidasamhället i södra , det s.k. är nu avslutat och resultatet av det harredovisats bl.a. i boken ''By, huvudgård och kyrka'' (red.Hans Andersson, , 1989).En mängd orter och fyndplatser blev av ekonomiska skälutan den arkeologiska inventering som hade varit önskvärd,eller fick enbart en otillräcklig utgrävning, t.ex. Baldringe,Årsjö, , Gussnava, Ellestad och Sövestad.I Sövestad har under ledning av doktoranden arkeologiska institutionen i företagits en mindreutgrävning som resulterade i att man fannlämningar efter en vikingatida gård. Fyndet äruppseendeväckande eftersom man till denna gård har kunnatknyta den tidigast till namnet kände jordägaren i , denSkorre som nämns i äldsta skriftliga dokument,kung den heliges gåvobrev av . Mendenna ''Skorres gård'' har inte vidare kunnat utforskas i bristpå medel.Det finns många andra, angelägna forskningsobjekt idenna fyndtäta trakt, bl.a. den kända fornlämningen Alesstenar. En vidareutveckling av skulle,förutom det ovan nämnda, också kunna innefatta eninventering av den skånska kusten med dess marinalandskap. Genom de tekniska hjälpmedel som står till denmarinarkeologiska vetenskapens tjänst, som georadar ochmetalldetektorer, öppnas nya och otillräckligtutnyttjade möjligheter.Medel till en vidareutveckling av skullekunna frigöras genom en omfördelning inom anslagets ram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inom anslagets ram ställa medeltill förfogande för en vidareutveckling av det s.k.Ystadsprojektet.
mot · GI02Ub613 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringen uttrycker i propositionen 1994/95:100 enmycket positiv syn på folkbildningen och slår fast dessviktiga roll inom vuxenutbildningen. Folkhögskolorna harsedan lång tid genomfört kompetensgivande utbildningavseende allmän eller särskild behörighet förhögskolestudier.Om folkhögskolan även i fortsättningen skall kunna fyllaen sådan viktig funktion inom vuxenutbildningen fordras attelever från folkhögskolan inte missgynnas vid antagning tillhögskolan i jämförelse med sökande från gymnasieskolanoch komvux. Rent formellt kan naturligtvis eleverna medbehörighet från folkhögskolan antas till högskolestudiergenom betygs- eller provurval. Men i praktiken fungerar intedetta vid alla högskolor, därför att studieomdömet värderasmycket olika.Tydligast märks detta vid antagning till fristående kurser.Om man studerar vid komvux eller kommer frångymnasieskolan kan man antas till högskolan genom betygeller högskoleprov. För folkhögskoleeleverna finns endasthögskoleprovet som möjlighet vid ansökan till vissahögskolor. uttalade i april 1994uppfattningen att studieomdömen från folkhögskola skalljämställas med betyg och ligga till grund för urval tillhögskoleutbildning. För att motverka den socialasnedrekryteringen vid högre studier måsteutbildningschanserna fördelas rättvist.Antagningsreglerna måste vara överblickbara och välkända för alla sökande. Folkhögskoleeleverna får intemissgynnas och deras möjlighet att studera vidare vidhögskolan inte försvåras. Det är därför viktigt att en översynav antagningsreglerna i syfte att åstadkomma större rättvisaoch en bättre samordning kommer till stånd mycket snabbt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en skyndsam översyn avmeritvärderingen av studieomdömen från folkhögskolan vidantagning till universitet och högskola.
mot · GI02Ub614 · 1995-01-25 00:00:00 — Behovet av kvalificerad utbildning är betydande i Sverige.I vårt land är l2 % av befolkningen långtidsutbildade, i , och även övriga konkurrentländer ligger före oss.Internationellt börjar man nu räkna med ett behov av ettuniversitet per halvmiljon invånare. I finns det sexuniversitet på åtta miljoner invånare. ärdock nu i färd med att få sitt tredje universitet.Även med sin dryga miljon invånare är i behov aven liknande förstärkning. Skälen för södraUniversitet -- svårigheten för regionens ungdomar att fåhögskoleplats, avståndet från moderuniversitetet, närhetentill kontinenten och behovet att bli självförsörjande påakademiker -- gäller i minst lika hög grad här.Malmö är den naturliga lokaliseringsorten för nästaskånska universitet. Här finns redan universitetssjukhus,tandläkarhögskola, lärarhögskola, musik-, konst- ochteaterhögskolor, WMU etc. Det tidigare Kockumsområdet ärett väl lämpat, utomordentligt vällokaliserat campusområde,med goda förbindelser till såväl Lunds som -- särskilt sedan Öresundsbronfärdigställts. Utrymme finns för såväl utbildning ochforskning som studentsociala funktioner.Avsikten är inte -- lika litet som vid södra --att skapa en blåkopia av näraliggande universitet, utan att istället skapa bredd och mångfald i regionens samlade utbudav forskning och utbildning.Det är utomordentligt angeläget för och landetsframtid att planeringen för ytterligare ett skånskt universitet,lokaliserat till , startar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett nytt skånskt universitet i .