mot · GJ02Sf1 · 1995-06-15 00:00:00 — med anledning av förs. 1994/95:RR12 revisorers förslag angående roll i invandrings- och flyktingpolitiken SammanfattningRiksdagens revisorer har granskat roll iinvandrings- och flyktingpolitiken. Granskningen har främstrört handläggning av ansökningar om uppehållstillstånd iSverige. Granskningen har föranlett revisorer attföreslå bl.a. ändrade rutiner vad gäller utskick avnämndhandlingar, en utvärdering av ordförandebeslut, enöversyn av formerna och villkoren för asylsökandes hjälpoch stöd vid ansökan om uppehållstillstånd. Riksdagensrevisorer föreslår också att regeringen bör ta ansvaret förländerkunskapen för asylprövning och att enkla ochokomplicerade asylärenden behandlas med förtur.InledningBehovet av en granskning av roll iinvandrings- och flyktingpolitiken har initierats avriksdagens socialförsäkringsutskott. delarutskottets uppfattning om behovet av en granskning dåomfattande kritik av verksamhetframförts av både allmänheten och nämndens ledamöter. Istort delar vi också de slutsatser som revisorergör, men på helt andra grunder.6.1 rollGenom praxisutredningen visas att kraven för att erhållakonventionsflyktingstatus i av "tradition" är höga.Den övervägande delen utlänningar får stanna av andra skäl- oftast humanitära. Detta - som hårt kritiserats av bl.a.EU-parlamentet - har bidragit till den allt ökandefrämlingsfientligheten vi nu ser i vårt land. Det är därför avstörsta vikt att det är helt klargjort att det är regeringen somansvarar för praxis så som den skall tillämpas av ochUN. delar revisorernas uppfattning attregeringen bör ta större ansvar för principiella frågor.Utgångspunkten för flyktingpolitiken får dock aldrig bli attpolitiska beslut står över rättssäkerheten, utan rättssäkerhetenmåste sättas i centrum.6.2, 6.4, 6.6 Handläggningstiden,länderkunskap, ordförandens rollEnligt revisorerna bör beslutsfattandet och handläggningenorganiseras så att de flesta beslut om UT eller avvisning iuppenbara fall kan fattas när utlänningen lämnar in sinasylansökan. Det kräver dels en sortering i enklare ärenden,dels en god länderkunskap.I UN bedöms av alla ärenden vara av enkel ochokomplicerad natur. Det är dock ordföranden ensam somavgör vilka ärenden som är enkla. stödjerrevisorernas uppfattning att det bör göras en granskning avde beslut som fattats av ordföranden ensam, likaså attledamöterna engageras i allt större utsträckning. Det är judärför vi har politiker i nämnden.Det är också viktigt att granska polisens roll vid denomedelbara hanteringen av en asylansökan. Många avjuristerna vid den tribunal som anordnades av Koalitionenmot rasism framförde klagomål på attgränspolisens enda intresse var att finna ut resvägar m.m.Man brydde sig inte om asylskälen. Det leder till att närutlänningen sedan möter för ytterligare utredning ochdå berättar sin verkliga historia anses han/hon ljuga eftersomhan/hon inte berättat om sin situation vid första kontaktenmed polisen.Det är riktigt att ansvaret för länderkunskapen bör ligga påregeringen. Det är viktigt att de handlingar som ligger tillgrund för regeringens beslut offentliggörs. Man bör äveninhämta t.ex. vissa frivilligorganisationers synpunkter vidbedömningen. Det är också viktigt att - trots en godländerkunskap - varje ärende prövas individuellt.Det är viktigt att beslutsmotiveringen blir bättre. Oftaavslås asylansökningar med motiveringar som förefaller heltirrelevanta för bedömningen.6.3 Vissa konsekvenser av UN:söverprövningRevisorerna hänvisar till en rapport som gjorts av RRV omsnabbare handläggning av asylansökningar. RRV föreslår attprövningstillstånd införs för UN:s överprövning. Revisorernaförutsätter att frågan behandlas av flyktingpolitiskakommittén. Det innebär att UN får rätten att avgöra vilkaärenden som är av principiellt intresse vilket innebär en heltannan funktion för UN. Under avsnittet 6.1 diskuterasskillnaden mellan domstolar och myndigheten. UN är enmyndighet - inte en domstol. Vi kan inte godta införande avprövningstillstånd för UN. En möjlighet till prövning i tvåinstanser är nödvändig för rättssäkerheten.6.5 Biträde vid asylprövningenAllvarlig kritik riktas dels från RRV, dels från revisorernamot de offentliga biträdena. Om och UN finner att vissabiträden agerar oetiskt står det och UN fritt att inteförordna dem i fortsättningen. Att det går till som det görstärker misstanken att dessa biträden är bekväma för ochUN. har motionerat om atträttshjälpsmyndigheten åter bör bli den instans somförordnar offentliga biträden i utlänningsärenden, och vividhåller denna inställning.Revisorerna anser att det finns skäl att reducerakommunikationstiden - sammantaget - eftersomden väsentligt bidrar till den långa handläggningstiden. Dettaär inte problemet. Det finns flyktingar som väntat i flera årpå besked. Att åsidosätta rättssäkerheten så som revisorernaföreslår för att förkorta väntetiden är oacceptabelt.6.8 De ekonomiska konsekvenserna avpraxisbeslutHär bortser revisorerna från att en stor del av bifallsbesluten iasylärendena är en konsekvens av folkrättsligaåtaganden på området för mänskliga rättigheter. Varje besluti asylärenden medför naturligtvis konsekvenser i form avintäkter och kostnader för samhället och särskilt när detgäller praxisbildande beslut. Det vore likväl helt orimligt attriksdagen skulle ta på sig en rättstillämpande funktion ochavgöra enskilda ärenden, låt vara att de är praxisbildande. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omUtlänningsnämndens roll och regeringens ansvar förprincipiella frågor,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omfrivilligorganisationernas bidrag med informationangående länderbedömningar,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av bättrebeslutsmotiveringar,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om införande avprövningstillstånd i ,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om atträttshjälpsmyndigheten bör förordna offentligt biträdei utlänningsärenden,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om roll sombeslutsfattare i ärenden om uppehållstillstånd.