ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Ub326 · 1995-01-25 00:00:00 — Speciallärare och personliga assistenter minskar i antal igrundskolan. Det tidigare detaljreglerade systemet därsärskilda resurser tilldelades elever med särskilda behov haravvecklats.Barn med behov av extra stöd och hjälp i skolarbetet hardrabbats hårt. När enhetscheferna i sitt budgetarbete tvingastill besparingar dras ofta de ''extraresurser'' in som inte beröralla utan endast en del av eleverna. Besparingarna innebärofta större undervisningsgrupper, mindre antal grupptimmar,minskat antal speciallärartimmar och färre assistenter. Utandet stöd som erbjudits tidigare får vissa elever svårt att följaundervisningen i den vanliga klassen. Svårigheterna ökarefter hand.I har enligt forskaren antaletelever i särskolan ökat med 20,--1993.Har detta något samband med de minskade resurserna för deelever i som är i behov av särskilt stöd?Hallands läns landsting började tidigt att arbeta för enkommunalisering av särskolan. Kommunerna tog öververksamheten 1991. Genom kommunaliseringen jämställsutvecklingsstörda med övriga kommuninnevånare och kan fåundervisning och stöd från samma instanser som dessa. Ettrelativt stort antal elever har också med stöd från särskolankunnat individintegreras i grundskolan.Före kommunaliseringen fanns med all säkerhet ett antalelever som tillhörde särskolans personkrets i grundskolan.Dock kan konstateras att ärsärskolans elevantal relativt . Ökningen efterkommunaliseringen kan inte förklaras med en långsiktigkonstant ökning inom särskolan.Nedskärningarna av specialundervisningen m.m. igrundskolan får inte innebära att elever som tidigare klaratsin skolgång i denna skolform nu placeras i särskolan.Situationen för de elever i som är i behov avsärskilt stöd och hjälp måste uppmärksammas. Denförändrade ideologiska inställningen i skolan under desenaste åren har gjort att den tidigare solidariska enighetengällande specialundervisning har naggats i kanten. Allaelevers rättigheter måste säkerställas. En utvärdering avspecialundervisningen i bör komma till stånd.Kompetensen hos lärare och skolledning då det gällerspecialpedagogik måste stärkas. tycks fortbildningen pådet specialpedagogiska området ha försämrats. Tillgångenpå kvalificerade speciallärare minskar. Intresset förvidareutbildning till speciallärare är lågt. Utan kompetentalärare försvåras situationen i skolan avsevärt för elever somär i behov av extra stöd och stimulans. I den översyn avlärarutbildningen som regeringen avser att göra bör särskilduppmärksamhet riktas på den specialpedagogiskautbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att får iuppdrag att utvärdera specialundervisningen i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den specialpedagogiskautbildningen.
mot · GI02Ub333 · 1995-01-25 00:00:00 — Bidragen till fristående skolor Det nuvarande bidragssystemet till fristående skolor harvisat sig ha stora brister. Det är därför angeläget att detsnarast ändras och att det görs på ett sådant sätt att bådekommuner och fristående skolor får spelregler som kanförväntas ligga fast . Regeringensbesked i budgetpropositionen om att frågan skall utredas ochprövas av är därför positivt.Riksdagen bör enligt vår mening uttala några viktigaprinciper till vägledning för utredningens arbete.1. Det nya bidragssystemet måste utformas så att det inteförhindrar att skolans resurser fördelas efter elevernas behov.Det skall tvärtom bidra till att och regeringensmål -- en likvärdig skola -- skall kunna uppfyllas.2. Det nya bidragssystemet måste utformas så att det blirmöjligt för kommunerna att planera sin ekonomi.3. Den skola som får statliga bidrag till sin verksamhetskall inte kunna ta ut elevavgifter eller på annat sättställa sådana krav på föräldrar och/eller ...som innebärsegregering.4. För att bli godkänd skall en fristående skola arbeta iöverensstämmelse med läroplanens allmänna mål omallsidighet och saklighet och vara öppen för alla. innebära att olika former av prov och tester i deallmänna ämnena inte får vara grund för intagningen tillskolan.5. Den skola som får statliga bidrag skall, utan attSkolverkets tillsynsansvar upphör, delta i kommunernasutvärderingsverksamhet på samma villkor som dekommunala skolorna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utgångspunkterna för bidragen tillfristående skolor.
mot · GI02Ub334 · 1995-01-25 00:00:00 — Skolans behov av personalutvecklingsinsatser Skolans behov av utveckling inom det specialpedagogiskaområdet är stort. Förutsättningarna för att kunna erbjuda engod service är beroende av kunskapen om kommunernasbehov av insatser. Dessa avgörs av utvecklingen inomkommunernas skolväsende och förändras över tiden. Dendagliga kontakten med skolverksamheten är därföravgörande för bedömningar om de behov som finns och kanförväntas uppstå. De önskvärda insatserna är inte tillalla delar de samma som sedan.Statens institut för handikappfrågor i skolan () stårgenom sina konsulenter i daglig kontakt med kommunerna,med representanter för handikapporganisationerna, i den s k SIH-gruppen för SIH:s ledning ständiga diskussioner ochgenom serier av länsvisa konferenser får del av berördapolitikers och tjänstemäns uppfattning av önskvärda insatser.Behovet av fortbildningsinsatser för skolans personal harökat både till följd av de strukturella förändringarna iskolorganisationen och till följd av den minskade tillgångentill specialpedagogiskt utbildad personal. Det har däremotblivit allt svårare att få personal att genomgåfortbildningskurser som inte kan förläggas nära hemorten.De ökade kostnaderna för vikarier, resor och traktamententycks avskräcka de relativt små resultatenheter, som mångaskolor utgör från att sända personal på särskildafortbildningskurser.För att möta det stora behov av fortbildning som ändå finnsmåste strategier utformas som beaktar avnämarnas krav pålåga kostnader och tillgänglighet.Genom mycket riktade insatser och med utnyttjande avden egna personalens kompetens samt med det faktum attSIH har konsulentkontor i samtliga län, har det visat sigmöjligt att motsvara skolans förväntningar om att fåutbildning nära hemorten.SIH har därför fört diskussioner med om att fåvissa medel överförda för att anordna personalutveckling förskolans personal inom det specialpedagogiska område därSIH verkar.Av formella skäl anser sig dock inte kunna föramedel för detta till . Man anser att en statlig myndighetinte kan föra över pengar till en annan statlig myndighet.För att denna angelägna utbildnings- ochutvecklingsverksamhet skall komma till stånd bör medelöverföras direkt till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om personalutvecklingsinsatser inom detspecialpedagogiska området.
mot · GI02Ub335 · 1995-01-25 00:00:00 — Forskning inom det specialpedagogiska området Ett utbildningsområde där har en tydlig ochframträdande roll är specialpedagogiken. Denna position haruppnåtts genom medvetna resursförstärkningar till dettaområde. Utvecklingen skulle inte ha varit möjlig utanomfattande forskningsinsatser i nära koppling tillutvecklingsarbete.Under senare år har forskningsinsatserna inom dettaområde blivit kraftigt eftersatta. förhandikappfrågor i skolan () har i sin förenkladeanslagsframställan berört behovet av och problemen med attfå forskningsmedel till sitt ansvarsområde.Inför bildandet av fanns det planer på att anvisa egnamedel för forskning till . Av olika skäl beslutade man atthålla samman de statliga medlen för forskning i ettsektorsanslag hos . är också företrätt iskolverkets beredningsarbete vad gäller ställningstagandentill satsningar på olika projekt.Detta har också underlättats genom den överenskommelsesom träffats mellan myndigheterna (redovisat i ) om att av anslaget för forskning skulle styras till ''''.Utgångspunkterna för bedömningar omangelägna forskningsprojekt är dock annorlunda än de behovsom avspeglas hos . Såväl handikapporganisationerna,specialskolorna, forskare som SIH:s egna konsulenter menaratt den pedagogiska forskning som berör handikappområdeti dag är näst intill obefintlig.Det vore beklagligt om nu skulle dra ned på sinaambitioner. betraktas av övriga som ettföregångsland inom handikappområdet, och våra insatserkan i denna sektor bli modellbildande. har ocksåvarit pådrivande inom FN för att bl a ta fram de ''Standard Rules'' som medlemsländerna nubundit sig för att genomföra. trovärdighet skulleäventyras om man inte på hemmaplan kan visa att man ärberedd att efterleva de principer man verkat för att få antagnai internationella sammanhang.SIH bör därför tillföras ett forskningsanslag, som kanmöjliggöra att den svenska forskningen inom detspecialpedagogiska området kan fortleva och bidra till enfortsatt högkvalitativ utveckling av området.Kopplat till SIH:s utvecklingsmedel skulle detta kunnaskapa en bra och nödvändig bas för att få till stånd enutvecklings- och forskningsprofil som motsvarar områdetsbehov. I de frågor som rör SIH:s veksamhetsområde ärsambandet mellan utvecklingsarbete och forskning starkareän inom flertalet av skolans andra områden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om överföring av forskningsanslag tillStatens i skolan, .
mot · GI02Ub336 · 1995-01-25 00:00:00 — Ett antal kommuner i landet har infört avgifter förskolmåltider. Framförallt gäller det i gymnasieskolorna.Många har blivit förvånade över att detta kan ske eftersomman trott att skolan i till alla delar är avgiftsfri.Besluten i kommunfullmäktige har därför överklagats imånga fall, men besvären har inte bifallits. Det finns intestöd i lagstiftningen för en helt avgiftsfri skola.Det finns flera skäl till att ändra lagstiftningen på den härpunkten. Det mest grundläggande är att den allmännaobligatoriska skolan skall vara öppen för alla på sammavillkor. Alla barn och ungdomar skall få likvärdigaförutsättningar oberoende av föräldrarnas inkomster.Det är allmänt känt att om man är hungrig eller har slarvatmed maten har man betydligt sämre möjligheter att följa medpå lektionerna och att ta till sig nya kunskaper. Om elevernainte äter rätt kommer det att påverka skolans och elevernasresultat negativt. Därför bör det ingå i skolans uppgift attservera en god och väl sammansatt måltid under skoldagen.Därigenom lägger skolan också grunden för en godmatkultur och regelbundna matvanor. Om barn och ungdom''lär sig'' att slarva med maten kommer detta att ge utslag ifolkhälsan i framtiden.Det händer att elever slarvar med maten även utan avgifter,men riskerna för detta ökar markant när avgifter införs. Omutvecklingen fortsätter och fler kommuner inför avgifterökar riskerna för sämre studieresultat.Gymnasieskolan är inte obligatorisk, men det finns enallmän uppfattning att alla skall gå 12år i skolan och därför bör lagstiftningen även omfattadenna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändrad lagstiftning innebärande attskolmåltidsavgifter ej tillåts inom ellerungdomsgymnasiet.
mot · GI02Ub338 · 1995-01-25 00:00:00 — I det kursutformade gymnasiet kommer enligt Skolverketsförslag nationella ämnesprov att förekomma endast iengelska, matematik och svenska. Departementet har valt attinte ta ställning till prov i ytterligare ämnen.Till skillnad från EU-länderna kommer då att ståutan nationella prov i franska och tyska. Det finns stor riskatt detta kommer att leda till att kunskaperna sjunker i dessaspråk. Det finns också risk att allvarligatrovärdighetsproblem för svensk språkutbildning uppstår ien tid då det europeiska samarbetet skall utvecklas.De nationella proven prövar just sådana språkkunskapersom erfordras i ett land som vårt med dess ständigt ökadeinternationella kontaktnät. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av nationella prov i ämnenafranska och tyska.
mot · GI02Ub340 · 1995-01-25 00:00:00 — Områden somsärskilt bör belysas är:Hur undervisningssituationen iskolan kan komma att utvecklas mot bakgrund avförändringarna i omvärlden, informationsteknologinsutveckling och det ökade kunskapsflödet,vilka krav påkunskap och kompetens som kommer att ställas påmorgondagens lärare, såväl när det gäller generellkompetens som de specifika kompetenser som kan behövasför olika skolformer,vilka åtgärder som kan vidtas för attöppna läraryrket för flera än dem som redan i ungdomsårenvalt lärarbanan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om olika vägar till läraryrket,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpta antagningskrav förläraryrket,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om teknisk utbildning inomlärarutbildningen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om höjda kunskaps- ochkompetenskrav för gymnasielärare i yrkesämnen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämnare könsfördelning,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarfortbildning,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om individuell fortbildnings- ochutvecklingsplan,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fler karriärvägar,9. att hos regeringen begär förslag rörandelärarcertifikat i enlighet med vad som anförts i motionen,10. att hos regeringen begär en redovisning avåtgärder för att få fler lektorer i skolan i enlighet med vadsom anförts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning/översyn avlärarutbildningarna.
mot · GI02Ub341 · 1995-01-25 00:00:00 — Utbildning för industrins behov Jag har tidigare i motion aktualiserat derekryteringsproblem som drabbat gymnasieskolansindustriprogram. Även om vissa åtgärder har vidtagits för attförbättra rekryteringen, har dessa tydligen inte givit så gottresultat att man kan se ljust på vår framtida tillgång påkvalificerade medarbetare i industriföretag.Om antalet platser på gymnasieskolans industriprogramoch liknande utbildningslinjer anpassades efter elevernasönskemål -- som det redovisats -- skulle det troligenmotivera nedläggning av de programmen i ett flertalgymnasieskolor. Det skulle givetvis få mycket negativakonsekvenser för näringslivets rekryteringsmöjligheter.Något radikalt måste göras så att gymnasieskolansindustriprogram av eleverna uppfattas så attraktivt somutsikterna till kvalificerat arbete inom industrin efterutbildningen motiverar.Rekryteringen till gymnasieskolans industriprogram är ettmisslyckande både för studie- ochyrkesorientering och för det sätt på vilket de gymnasieeleversom studerar industriprogrammet gör ''reklam'' för sittprogram. Det är därför angeläget, att skola och näringslivytterligare utvecklar samarbete dels för att gegymnasieskolans utbildning för industrins behov relevantinnehåll, dels för att förbättra informationen om denutbildningen.Informationen om industriprogrammen måste redovisa hurindustrins arbetsplatsmiljö blivit alltmer teknisktkvalificerad. Även om det i industrin alltjämt finnsarbetsuppgifter av traditionell tempokaraktär, blir tillexempel hantering och övervakning av numeriskt styrdamaskiner mer och mer dominerande inslag i verksamheten.Gymnasieskolornas industriprogram har till uppgift attutbilda för sådana yrken.Jag föreslår, att får i uppdrag att i samarbetemed industrins och arbetstagarnas organisationer medverkatill att gymnasieskolans industriprogram får rätt inriktningför industrins behov. bör också medverka till attinformationen till elever blir sådan, att deyrken, för vilka industriprogrammen utbildar, får en relevantpresentation. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att krafttag måste vidtas för attrekrytera elever till gymnasieskolans industriprogram.
mot · GI02Ub342 · 1995-01-25 00:00:00 — Den hårda debatt som förs i betygsfrågorna visar attdet inte finns några enkla svar på hur ett bra betygssystemska vara utformat. Betygen kan ge värdefull information tillelever och föräldrar. är det uppenbart att betygenlätt styr undervisningens inriktning och att de ungas vilja attsjälva söka kunskap begränsas.Det är därför angeläget att skolsamhället med storödmjukhet följer erfarenheterna också av det nyabetygssystemet. Många lärares och elevers oro för effekternaav betyg som sådana på måste också tas på stortallvar. Det är därför en allvarlig begränsning närGrundskoleförordningen ställer ett absolut krav på att betygskall ges i och gymnasieförordningen stadgaratt betyg skall vara urvalsgrundande vid antagning tillgymnasieskolan. Här skall dock ett begränsat antal platsertillsättas efter andra kriterier.I praktiken innebär den nya gymnasieskolan attintagningen till flertalet program inte styrs avgymnasiebetygen.Det finns skäl att medge dispens för försök med enbetygsfri grundskola. Sådana försök bör vara väl förankradei lärarkollegier, bland eleverna själva och deras föräldrar, ochbör bygga på att skolorna själva bygger upp goda former församverkan och återkoppling till elever och föräldrar.Behovet av att centralt följa utvecklingen i den enskildaskolan bör här som i andra grundskolor kunna tillgodosesgenom de centrala prov ansvarar för. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjlighet till dispens från kraven påbetyg i .
mot · GI02Ub343 · 1995-01-25 00:00:00 — Idrott och barns hälsa Barn och ungdomar har ett stort rörelsebehov. Det har visatsig att fysisk aktivitet hör ihop med välbefinnandet.Regelbunden motion och i lagom mängd minskar risken förhjärt- och kärlsjukdomar och belastningsskador.En god hälsa och sunda motionsvanor grundläggs i ungaår. De barn som äter och motionerar rätt och regelbundet haren förmåga att bibehålla en god fysik även som vuxna.Regelbunden fysisk aktivitet under lättsamma och roligaformer gör att vi blir fysiskt och psykiskt starkare.De lokala idrottsföreningarna utför ett imponerande arbetegenom att ge barn och ungdom möjlighet till fysisk aktivitetunder lustfyllda former. Den ideella idrottsrörelsen kan dockinte ta på sig ansvaret för att föra ut denna information ochnå alla.Utifrån denna kunskap åligger det främst skolan ochförskolan att ta initiativ till att ge barn och ungdominformation om och ge möjlighet till praktiskt utövande. Omdet på ett tidigt stadium ges grundläggande fostran igymnastik, dans, lek och idrott, kunskaper om vikten av godkroppsvård och goda matvanor samt kunskaper i ergonomioch kroppshållning läggs grunden till ett friskare liv.Detta är särskilt viktigt med tanke på det ökadestillasittandet. Vi behöver inte längre gå till brevlådan för attposta brev. Vi kommunicerar via elektronisk post. Barn ochungdomar väljer TV och dataspel framför en trevligfotbollsmatch med kamraterna.Idrottsrörelsen är en resurs som skolan skulle vinna på attha ett utökat samarbete med. Genom positiv uppmuntran kanskolan stimulera fler barn och ungdomar att bli medlem i detlokala föreningslivet. Genom att fler barn och ungdomardeltar i idrottsliga aktiviteter kommer folkhälsan stadigt attförbättras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolans ansvar förelevinformation om fysisk träning även utanför skoltid,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolans utökade samverkan meddet lokala föreningslivet.
mot · GI02Ub344 · 1995-01-25 00:00:00 — Gymnasieskolans grund- och påbyggnadsutbildningar för vuxna Reformeringen av den kommunala vuxenutbildningengenomfördes /93. Den gymnasialavuxenutbildningen sades då syfta till att ge vuxna kunskaperoch färdigheter motsvarande dem som ungdomar får igymnasieskolan. Likaså att påbyggnadsutbildning som ledertill en ny nivå i deras yrke eller till ett nytt yrke skullemöjliggöras.Det finns en rad kvalificerade yrken som inte kräverhögskoleutbildning men väl en eller flerapåbyggnadsutbildningar efter genomgången gymnasieskola.Reglerna för utbildningens finansiering innebär dock ipraktiken att en kommun kan neka en elev att gå eneftergymnasial utbildning genom att vägra betalautbildningen. Det sätter den viktiga principen om likvärdigtillgång till utbildning ur spel.Ett exempel. En flicka läser direkt efter grundskolannaturvetenskapliga programmet på gymnasieskolan. Vid 22års ålder bestämmer hon sig för att arbeta med djur och honvill läsa en grundläggande jordbruksutbildning. Kommunenvill inte betala utbildningen vilket gör att kvinnan inte kangå den. I detta fall omöjliggörs därmed även möjligheten förkvinnan att studera till lantmästare på högskolenivå eftersomden har grundläggande jordbruksutbildning somantagningskrav.När det gäller den ettåriga teknikerutbildningen på''mellannivå'' har särskilt prioriterat den ochbeslutat att kommunerna måste betala för den.Den ovan nämnda principen om likvärdig tillgång tillutbildning fungerar således inte helt ut, och som vi ser det ärdet fel att helt behöva lita till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för att med hjälp av dessa bekosta utbildning förvuxna.Regeringen bör nu agera i denna fråga och omprövaskollagens intentioner i denna del så det klart framgår vemsom har betalningsansvaret för de utbildningar för vilkakommunen inte är huvudman. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om gymnasieskolans grund- ochpåbyggnadsutbildningar för vuxna.
mot · GI02Ub345 · 1995-01-25 00:00:00 — CAN:s undersökningar bland elever i åk 9 under senare årvisar att tonåringarna visar stort missnöje med deninformation de fått om (alkohol, narkotika och tobak).Elevernas konsumtion av alkohol, narkotika och tobaktenderar f.n. att öka.En bidragande orsak är den bristfälliga utbildning, somlärarkåren får i under lärarutbildningen och dennumera närmast uteblivna fortbildningen, som höllhög kvalitet när länsskolnämndernas ANT-konsulenterkunde påverka lärarnas fortbildning. Till detta kommer attelever som blir föremål för sociala myndigheters agerandeeller skolkuratorer också möter en yrkeskår, som fått enmycket bristfällig information om i anslutning tillsocionomutbildningen. Även läkarutbildningen är på vissauniversitetsorter undermålig i beroendelära och beträffandevissa vårdhögskolor närmast obefintlig.Under har detta missförhållande påtalats iriksdagen genom olika motioner och på andra vägar.Riksdagen har dock konstaterat att den haft föga möjlighetatt direkt påverka kursplanerna, eftersom detta delegerats tillutbildningsenheterna.Det har numera fastslagits, att statsbidraget till den högreutbildningen skall relateras till den utvärdering, som destuderande gör i anslutning till kurserna och myndigheternasgranskning av måluppfyllelsen i utbildningen. Därvid skulleriksdagen kunna påverka ANT-utbildningen genom att sättaANT-kurser som ett kriterium bland andra för hurutbildningen totalt lyckats.Det finns numera utomordentligt material och modernametoder för en kvalitativt god undervisning om . Inomnykterhetsrörelsen har det utbildats goda pedagoger, ocholika ANT-projekt inom ramen för folkhälsoinstitutetsprojektbidrag har ökat antalet informatörer. Därför torde detfinnas goda förutsättningar för att en kvalitativt godutbildning och information kan sättas in med omedelbarverkan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ANT-kunskap inom den högreutbildningen av lärare och pedagogutbildningar samt läkar-och vårdhögskoleutbildningarna.