ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02So443 · 1995-01-25 00:00:00 — Psykologers ansvar inom hälso- och sjukvården Vuxen- respektive barn- och ungdomspsykiatrin vilarfrämst på två vetenskaps- och kunskapsområden, detmedicinskt biologiska respektive det psykologiska --inklusive socialpsykologin.När bestämmelserna om ledningsansvaret i hälso- ochsjukvården förändrades var avsikten bl.a. attgenom en ny lydelse av Hälso- och sjukvårdslagen 14 §skulle ledningsansvaret kunna samlas hos den som var bästlämpad att bära ansvaret för såväl behandlingsarbetet somadministration och utveckling av verksamheten.I samband med antagandet av den nya lagstiftningenuttalade socialutskottet bl a att det inom psykiatrin kan finnasenheter som inte nödvändigtvis behöver ha en läkare somledningsansvarig för verksamheten. Utskottet uttalade vidareatt andra personalkategorier, tex sjuksköterskor ochpsykologer borde kunna komma i fråga för ledningsansvaret.Som påpekats i motioner till tidigare riksmöten fannsredan inför förändringarna i HSL farhågor att resultatetskulle bli en ökad betoning av den medicinskt/biologiskakompetensen genom att enbart läkare gavs det samladeledningsansvaret. Dessa farhågor besannas nu när vi serutvecklingen inom psykiatrin efter . Derelativt få men fungerande självständiga ledarskap somutövades av t ex psykologer har övertagits av läkare.Konsekvenserna för verksamheterna är ännu ej möjliga attöverblicka. Klart är dock att plattformen för denpsykologiska vetenskapens tillämpning inom psykiatrin --med kortsiktiga och långsiktiga konsekvenser förverksamhetsinnehåll och utveckling -- kraftigt försvagas.Socialutskottets förhoppningar om en breddning avkompetensurvalet för ett samlat ledningsansvar kan såledesför psykiatrins del redan nu anses ha kommit på skam.Riksdagens socialutskott har -- senast ibetänkande 1993/94:SOU 4 -- uttalat att det är angeläget attnoga följa tillämpningen av bestämmelserna om det samladeledningsansvaret, att en utvärdering bör ske samt attregeringen bör återkomma till i frågan.En utvärdering i flera steg av chefsöverläkarfunktionenpågår hos . Hittillsvaranderesultat -- liksom en kartläggning som genomförts avSveriges -- bekräftar ytterligare tidigarefarhågor om insnävning av ledningsansvaret och därmedsammanhängande insnävning av behandlingsinriktingen.Samtidigt kan konstateras att chefsöverläkare utsetts somsamlat ledningsansvarig av sjukvårdshuvudmännen för sågott som all barn- och vuxenpsykiatrisk verksamhet i landet.Denna utveckling innebär en risk för att den på psykologiskvetenskap grundade behandlingen kommer till korta medåtföljande risk för såväl sämre behandlingsresultat som förpatientsäkerheten.En förändring i praktiken vad gäller ledningsfunktionenbl a inom psykiatrin förutsätter därför sannoliktförfattningsändring i HSL. Regeringen bör snaraståterkomma till med förslag på sådanaförfattningsändringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i HSL vad gäller bl.a. ledningsansvaret inom barn-och vuxenpsykiatrin att psykologer kan komma i fråga förledningsansvaret.
mot · GI02So444 · 1995-01-25 00:00:00 — Kvicksilver är väl känt sommiljöförorening och det står också i regeringens proposition1993/94:110 -- Bättre kontroll över miljöfarligt avfall, bl.a.på sidan 12 ''Kvicksilver miljön. Regeringens förslag: Föratt begränsa skadorna i miljö av kvicksilver bör intebara vidtas åtgärder internationellt och nationellt somminskar nyanvändning. Också kvicksilver som finns utspritti samhället i varor och produkter bör samlas in effektivt ochtas om hand säkert''.I kemiska risker på gränsvärdeslistan AFS 1981:8 beskrivskvicksilver som ett gift och hur det ska behandlas. I ettsärtryck beskrivs att amalgam ska behandlas med sammariskbedömning som kvicksilver.Tandvården har i alltför bidragit tillnedsmutsningen av naturen och belastningen på människangenom sin användning av amalgam, som innehåller 50 %kvicksilver.Det har visat sig att kvicksilver från amalgam är en storbelastning på den yttre miljön i samband med kremeringaroch i rötslam, då stora mängder kvicksilver och andrametaller avgår från amalgamfyllningar och ut i avföringen.Det kan inte försvaras att tandvården ska få använda ochsprida tonvis av detta gift.Vi kräver därför ett förbud mot användning avamalgam som tandfyllnadsmaterial.Fram till totalförbudets genomförande föreslår vi, att varjeny amalgamfyllning beläggs med en pant i storlekmotsvarande minst batteripanter, dvs. 20 x den pant, som ettbatteri beläggs med.De medel som på ovanstående sätt insamlas ska avsättasi en särskild fond för omhändertagande och destruktion avkvicksilvret, så att giftet inte sprids vidare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om totalförbud för användning av amalgamsamt pant på amalgamfyllningar och om en särskild fond föromhändertagande och destruktion av kvicksilvret.
mot · GI02So446 · 1995-01-25 00:00:00 — Fri etableringsrätt för sjuksköterskor m.fl. Fr.o.m. överfördes privatpraktikers ochsjukgymnasters rätt till ersättning från den allmännaförsäkringen till ett av landstingen finansierat ochadministrerat ersättningssystem för hälso- och sjukvård i defall vårdavtal inte träffats med landstingen.Genom att de tidigare etableringsbegränsningarna föranslutning till den allmänna försäkringen avskaffades, erhölldessa vårdgivare rätt att få ersättning från underförutsättning att vissa krav på kompetens och verksamhet varuppfyllda. Ersättning till legitimerad sjukgymnast lämnadesefter tjänstgöring i offentligt finansierad vårdeller annan därmed jämförlig verksamhet.Stryp inte ersättningsrätten -- utvidga den även tilllegitimerade sjuksköterskor och barnmorskor!Nuvarande regering föreslog i prop. 1994/95:109 att denfria etableringsrätten för läkare och sjukgymnaster skulleupphöra och har beslutat i enlighet härmed. De nyabestämmelserna innebär att den som vill etablera sig somprivatpraktiserande specialistläkare i öppen vård eller somsjukgymnast får tillgång till offentlig finansiering endastunder förutsättning att samverkansavtal träffas medsjukvårdshuvudmännen.Sjukvårdspersonal underkastas nu ett totaltsjukvårdspolitiskt monopol. Om så bestämmerstår läkare och sjukgymnaster, som driver privatpraktik,helt utan rättighet att få någon som helst ersättning för sinverksamhet utöver patientavgiften. För den som skulle viljaetablera sig uppstår stora hinder.Morgondagens hälso- och sjukvård kräver ett helt annatsynsätt med ökad valfrihet i vården såväl för patientersom vårdpersonal.I andra motioner har Moderata samlingspartiet framförtsitt förslag om växling från nuvarandelandstingsmonopolistiska system till en finansiering avhälso- och sjukvården genom en allmän obligatorisksjukvårdsförsäkring.Vi anser att hälso- och sjukvården bör ge större möjligheterför läkare och annan sjukvårdspersonal att bedriva egenverksamhet, självfallet med de krav som verksamhetenställer kvalitetsmässigt.Vi anser att legitimerade sjuksköterskor och barnmorskorborde kunna erhålla fri etableringsrätt och ersättas påmotsvarande sätt som läkare och sjukgymnaster vad gällerersättningsregler för arvoden. Som ett första led i strävanefter ökad valfrihet i vården kunde fri etableringsrätt ges tilldistriktssköterskan respektive barnmorskan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om etableringsfrihet för legitimeradesjuksköterskor och barnmorskor.
mot · GI02So449 · 1995-01-25 00:00:00 — Fibromyalgi räknas till en av våra störrefolksjukdomar. av befolkningen har denna sjukdom,vilket betyder mellan 150.000 och 200.000 personer.Huvuddelen av dessa är kvinnor. Troligen finns ett mörkertalnär det gäller män. De som får denna sjukdom avviker intefrån normalbefolkningen när det gäller psykisk status.Sjukdomen är spridd i hela världen och procentandelenkända fall är så vitt man vet ungefär densamma som hos oss.Det finns än så länge inga enkla prover som kemiskt visarpå diagnosen, utan det handlar om att diagnostisera genomatt lokalisera smärta och att utesluta andra sjukdomar,framför allt andra reumatiska sjukdomar. Diagnosen finnsklassificerad hos WHO ().Ytterligare svårigheter är att det ännu inte heller finns såmycket att erbjuda i form av behandling. Sjukdomen kanangripa alla sinnen, vilket gör symptomen mycketmångskiftande. har man flera olika symptom, mensmärta och utmattning finns hos samtliga patienter.Sjukdomen varierar också starkt över tiden. Sjukdomensvariation och i intensitet, tillsammans med dentidigare bristen på diagnostiseringsmetod, är bakgrunden tillatt det i många sjukjournaler stått SVBK, vilket kan uttydasSveda, Värk, Bränn-Kärring. Detta är naturligtvis ettförödande exempel på en könsdiskriminerande vård, särskiltmed tanke på att sjukdomen finns omnämnd ifacklitteraturen redan på 1700-talet.Fortfarande finns mycket av gamla fördomar kringfibromyalgi kvar i vården. Dessutom är kunskaperna omfibromyalgi inom den sociala sektorn som helhet dåliga. Enbred informationskampanj borde därför genomföras. Ensådan kan genomföras av och riktas motvård- och omsorgsgivare, handläggare på arbetsförmedlingaroch försäkringskassor m.fl. Patientorganisationernaskunskaper och erfarenheter bör därvid tas till vara. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en informationskampanj omfibromyalgi.
mot · GI02So450 · 1995-01-25 00:00:00 — I pågår sedan 920101 genom avtal mellanHelsingborgs stad och och däravföranlett beslut i ett försök som innebär att stadenövertagit ansvaret för primärvården. Avtalet sträcker sig till961231, och därefter skall försöket utvärderas.Utvärderingen skulle kunna leda fram till att man ävenfortsättningsvis skulle låta primärvården ligga kvar somprimärkommunens ansvar. I så fall vore det olyckligt om manunder utvärderingstiden lät för en kort periodöverta ansvaret. Det enklaste vore om de bestämmelser somreglerar verksamheten under försöket fick fortsätta att gällaunder utvärderingsperioden, under förutsättning attavtalsparterna är helt överens om detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förlängning av gällande interimistiskalagstiftning under utvärderingen av primärvårdsförsöket iHelsingborg och övriga berörda kommuner.
mot · GI02So452 · 1995-01-25 00:00:00 — Spara människor -- spara pengarSjukvården arbetar under hårda ekonomiska villkor ochbefinner sig ständigt i olika effektiviseringsåtgärder. Kanskegränsen är nådd på de flesta håll. Men det finns undantag,där möjligheterna finns att bespara människor onödigtlidande och spara mycket pengar åt samhället. Ettsådant är operationsköerna. Nuvarande rutiner med långasjukskrivningstider inför operationer är ett slöseri medallmänna medel. Exempel på detta är patienter, som gåttsjukskrivna inför en diskbråcksoperation, dåoperationskapacitet inte funnits inom hemlandstinget.Samtidigt har likvärdig kapacitet varit ledig inom den privatasjukvården. Hade det funnits ett register på all ledig kapacitetinom den samlade svenska sjukvården, kunde en sådanoperation ske inom --någonannanstans i landet -- och sparat stora summor åt staten.Ett exempelEn axeloperation (att avlägsna en inflammerad slemsäck)kostar ca och väntetiden inför en sådan operationkostar staten/75 000--, exkl.rehabiliteringsperiod efter operationen. En enkel operationsom denna, utan väntetid, ger en vinst på minst 60 000 krplus vinsten på ev uteblivna kostnader för läkemedel undertiden samt en förhöjd livskvalitet, närmast oskattbar.Transferering mellan sjukvården och försäkringskassanI stället för att patienten skall vara sjukskriven i mångaonödiga och dyrbara månader, går in ochbetalar operationen där den snabbast kan göras. På så sättsparas lång sjukskrivningstid, ytterligareläkemedelskostnader och ibland sociala och psykiskaproblem för patienten, som kostar samhället ännu mer. Attfå en patient behandlad och tillbaka i arbetslivet igen så fortdet är lämpligt och möjligt, måste vara ett självklart mål.Transfereringssystemet behöver inte vara krångligt. Ävendagens vårdgarantitider för vissa operationer överskrids ofta.Men frågan är om denna prioritering inte har endiskriminerande effekt. Det är viktigt att få bort alla långaväntetider för att spara mänskligt lidande och pengar. Det ärockså hög tid för en omfattande etikdiskussion och något avrättesnören för läkarna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning avmöjligheterna att upprätta ett register över den samladelediga operationskapaciteten i landet för att därmed kunnaminska operationsköerna,2. att hos regeringen begär en utredning avmöjligheterna till transfereringar mellan sjukvården ochförsäkringskassan enligt vad som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en etikdiskussion ianslutning till vårdkösystemet.
mot · GI02So453 · 1995-01-25 00:00:00 — Att få barn är för många det största som händer i deras liv.Men för en del par blir detta en ouppnåelig dröm. För dessapar är IVF-behandling (provrörsbefruktning) den endachansen att få ett eget barn. Att förstå denna längtan efteregna barn kan vara svårt. Många är dock de som har anhörigasom berörs av problemet och därigenom får se de problemsom uppstår i samband med behandlingen.När ett par efter lång väntetid påbörjar behandlingen inledsdenna med hormonmedicinering av kvinnan för att nollställakroppens egna cykler. Därefter lämnas blodprov,ultraljudsprov görs kontinuerligt för att man ska veta exaktnär det är dags. Mannen lämnar spermieprov förkvalitetsbedömning. Om mannen lider av någon defekt somt.ex. retrograd ejakulation måste mannen opereras av enmikrokirurg. Spermierna hämtas då direkt från testikeln.Sedan tas ett antal ägg från kvinnan som befruktas, i vissafall med s.k. mikroinjektion, dvs att man trycker in spermiendirekt i ägget. När celldelningen kommit igång återförs 2 stägg till kvinnan med förhoppning att dessa skall fastna pålivmoderväggen. De övriga äggen fryses in för ev. nyaförsök.Det är här problemet finns . Lyckas första försöket fårman enligt svensk lag förvara de befruktade äggen i högst ettår (man kan få dispens avSocialstyrelsen). Med denna lagstiftning så innebär det i praktiken har på sig efter förlossningenatt bestämma sig om man ska ha fler barn. Detta är enorimligt att fatta ett så långtgående beslut på. Det ärologiskt att över huvud taget ha en tidsgräns då detbefruktade ägget är en del av kvinnan och mannen. Kvaliténpå ägget påverkas inte av en lång förvaringstid. Några etiskabetänkligheter bör inte heller uppstå då paret är de enda somgett upphov till det befruktade ägget.Det finns starka själ att låta paret själva avgöralagringstiden av ägget. Att göra om ovan nämnda process ärvarken speciellt billigt för samhället eller lätt för det berördaparet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om provrörsbefruktning.
mot · GI02So454 · 1995-01-25 00:00:00 — Naprapaters möjlighet till praktiktjänstgöring Naprapater har enligt ett riksdagsbeslut -- Lagen omändring i lagen om behörighet att utöva yrke inom hälso- ochsjukvården (1994:861) -- legitimation för sitt yrke fr.o.m.den 1 oktober 1994.Socialstyrelsen har därefter utfärdat riktlinjer förpraktiktjänstgöring för elev som erhållit utbildning som''Doctor of Naprapathy'' vid svensk skola för utbildning avnaprapater.Sådan praktisk tjänstgöring skall -- ungefär enligt vad somgäller för kiropraktorer -- ske inom offentligvård och hos legitimerad naprapat med yrkeserfarenhet. Utarbetandet av riktlinjerna har sketti fullt samförstånd mellan ,och Landstingsförbundet.Vid utexamineras 60 elever årligen.Vad gällde de elever som utexaminerades frånNaprapathögskolan gjordes en särskild dispens förpraktiktjänstgöringen, bl.a. i form av seminarier och praktik.För de elever som skall examineras framgent har ett stortproblem uppstått vad beträffar praktiktjänstgöringen.Landstingen kräver betalning för att ta emot praktikanterna,1 200--. landstinghar t.ex. deklarerat att man inte tar emot några praktikantereftersom det inte finns några pengar avsatta.När det gällde kiropraktorernas praktiktjänstgöringordnades ersättningen via s.k. Dagmarpengar.Det är djupt otillfredsställande att finansieringen avpraktiktjänstgöringen inte är löst, inte minst eftersom fråganom elevernas rätt till studiemedel inte heller är slutförd.Eleverna studerar f.n. på vanliga banklån.Det finns alltså en uppenbar risk att nyutbildade naprapaterinte anser sig ha råd med praktiktjänstgöringen och på så sättinte har möjlighet att erhålla sin legitimation. Risken för ettA- respektive B-lag bland naprapater är uppenbar.Eftersom statsmakterna har beslutat om legitimation förnaprapater finns det ett samhälleligt intresse av att elevernaockså ska kunna få sin legitimation! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att frågan om naprapaternaspraktiktjänstgöring måste få en tillfredsställande lösning.
mot · GI02So458 · 1995-01-25 00:00:00 — Det finns såväl statsfinansiella som miljömässiga skäl attverka för att läkemedel inte skrivs ut i större utsträckning ännödvändigt.Ofta skriver läkare ut läkemedel till en patient, som avolika skäl inte kommer att använda mer än en liten del av dendos han tagit emot. Detta gäller särskilt när medicinen intefungerar så bra för patienten.I bästa fall återlämnas medicinen till , men oerhörtstora mängder dyrbar och miljöfarlig medicin hamnar i devanliga hushållssoporna.För att stävja överförskrivningen finns beskriverLäkemedelsverket i sina föreskrifter s.k. provförpackningar.En provförpackning får innehålla högst 30 st avdelade dosereller av ett registrerat läkemedel.Nuvarande receptblanketter utformas så att läkaren kanmarkera sitt i den avsedda rutan om provförpackningska expedieras. Att erhålla en provförpackning ska intemedföra någon ökad kostnad för patienten, enligtläkemedelförordningen.Trots att det finns möjligheter att förskrivaprovförpackning utnyttjas dessa mycket sällan av läkare.Skälen är sannolikt att läkarna har bristande kunskap ommöjligheten och att läkarnas ansvar för samhällets kostnaderför läkemedel inte markerats med tillräckligt allvar liksomatt läkemedelsindustrin inte är skyldig att inregistreraprovförpackningar.I när vi har gemensamt ansvar att se över både småoch stora kostnader för samhället och ta ett brett ansvar förmiljöfrågorna finns det anledning att se över hur en onödigöverförskrivning av läkemedel ska motverkas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av åtgärder för en ökadtillämpning av möjligheten av provförskrivning av medicin.
mot · GI02So459 · 1995-01-25 00:00:00 — Diabetes Mellitus är ett starkt växande folkhälsoproblem iEuropa. Enligt färska beräkningar riskerar uppemot 20miljoner människor att drabbas av diabetes. liggertvåa i världsstatistiken efter vad gällerinsjuknandefrekvens i barn- och ungdomsdiabetes. Deregionala skillnaderna är betydande men man kan uppskattaantalet människor i vårt land som lider av sjukdomen till ca250 000, dvs. Därtill kan antasatt ytterligare 50 000--100 000 personer har en icke diagnostiserad diabetes.Diabetes är den bakomliggande orsaken till en radkomplikationer och följdsjukdomar som njurskador,ögonskador, skador på nerver och blodkärl samt hjärt- ochkärlsjukdomar.WHO och IDF (Internationella ) harmed anledning av diabetessjukdomarnas betydande inverkanpå folkhälsan antagit ett gemensamt program för att höjakvaliteten på diabetesvården i . Programmet antogsvid en konferens i i och antog namnet ''TheSaint declaration'' (SVD).En arbetsgrupp med representanter för ,, förDiabetologi, och i Diabetesvård har kartlagtdiabetesvårdens omfattning, kvalitet och struktur i åtta län iSverige. Den bild man ger av svensk diabetesvård är i fleraavseenden positiv. Läkare och sjuksköterskor med direktansvar för diabetespatienter har oftast genomgått en raddiabeteskurser. De har hög kompetens och arbetar som regelvårdlagsvis. drar gruppen slutsatsen att betydandesamhällsekonomiska vinster skulle kunna uppnås med enökad satsning på förebyggande vård.Som exempel kan nämnas att kostnaderna förförebyggande behandling av diabetiska fotsår uppgår till ca50 , medan de totala kostnaderna för amputationtill följd av fotsår belöper sig till . Av de pengar som satsas på diabetesvård gårca till ren reparation av skadorna medan avser förebyggande vård. Detta måste betraktas somslöseri med knappa resurser.Det svenska kartläggningsarbetet, som är resultatet av detinitiativ som togs i , har varit av stort värde fördiabetesvården. Nästa steg måste nu bli att utifrån denkunskap som inventeringen givit, genomföra konkretaåtgärder för att uppnå en ännu bättre vård.I flera europeiska länder har man för detta ändamål tillsatts.k. Task forces med uppgift att lämna konkreta förslag tillkvalitetssäkring och förbättring. Svenska Diabetesförbundethar tillskrivit med förslag om finansiering aven sådan nationell samrådsnämnd, men fått avslag på sinframställning. Förbundet har själv bekostat stora delar avkartläggningsarbetet och är också berett att bidra med en delav kostnaderna för en nationell samrådsnämnd.Av såväl medicinska som sociala skäl och med hänsyn tillden bättre hushållning med knappa ekonomiska resurser somtorde kunna uppnås genom en kraftfullare satsning påförebyggande diabetesvård är det väsentligt att nufullt ut ansluter sig till Saint Vincentdeklarationensmålsättning och ambitionsnivå. Detta innebär bl.a. att ennationell samrådsnämnd kan skapas och att konkretaåtgärder och genomförandeprojekt inom diabetesvården kankomma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en nationell samrådsnämnd ochsatsning på diabetesvården.
mot · GI02So461 · 1995-01-25 00:00:00 — har sjukvården lagt ner mycket kraftoch tid för att utveckla ekonomiska styrsystem. En viktigutgångspunkt för detta har varit att besluten flyttas ned iorganisationen till kliniker, mottagningar, vårdcentraler ochdylikt. Detta innebär att man i det interna budgetarbetet kanse samtliga kostnader som enheten utlöser vad gällerpersonal, hyra, samtliga laboratoriekostnader och övrigaremisser m.m. Detta har visat sig vara kostnadseffektivt.Malmö är av hävd en mycket privatläkartät kommun. Denfria etableringsrätten som förra regeringen införde harinneburit att ett stort antal, 64 läkare och 38 sjukgymnaster,anmält att de avser att starta privat läkarverksamhet. En delär redan igång. Liknande situation finns säkert på andra hålli landet.De ekonomiska förutsättningarna för privata läkareregleras via . Ett antal kostnader är såkallade fria nyttigheter. Privatläkaren kan nyttja röntgen,laboratorieprover m.m. men sjukvårdshuvudmannen måstebetala, vilket medför att totalkostnaderna försjukvårdshuvudmannen är svåra att kontrollera. Urkonkurrens och kostnadsjämförelse måste reglernajämställas för den privata och offentliga vården vilket är ennaturlig utveckling för ekonomisk kontroll och uppföljning.I hälso- och sjukvårdslagen garanteras de försäkradeerforderlig hälso- och sjukvård och enligt lagens intentionermåste sjukvårdshuvudmännen kunna styra, planera ochprioritera för en sammanhållen hälso- och sjukvård.Den privata sjukvården måste arbeta under likvärdigaförhållanden som den offentliga vilket innebär att de s.k. frianyttigheterna måste tas bort och kostnaderna ingå iersättningsprinciperna för privatläkare. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ersättningsprinciperna för privatläkare.