mot · GI02A287 · 1995-01-25 00:00:00 — Det är enfördelningspolitiskt träffsäker åtgärd. Den bidrar också tillatt förhindra lönedumping på arbetsmarknaden. Utredningenbör med prioritet behandla dessa frågor så att förslag om 90-procentsnivå och effektiv följsamhetsregel kan föreliggasnarast.PermitteringslöneersättningenRegeringen föreslår att det statliga permitteringsstödet tasbort. Därmed drar sig regeringen ensidigt ur entrepartsöverenskommelse med parterna på arbetsmarknaden.Detta innebär en allvarlig trygghetsförsämring för mångaarbetare inom industrin och byggnadssektorn.Effekten blir att företagen kommer att säga upp personal istället för att permittera vid övertalighet. En annankonsekvens blir säkert att korttidsanställningar ochinhyrningsverksamhet kommer att öka. Med all säkerhetkommer också flera företag att vilja dra sig ur ochpermitteringslönesystemet att sönderfalla.Det synes vara ett sällsynt illa genomtänkt förslag.Regeringen talar sig varm för att parterna påarbetsmarknaden i avtal skall finna lösningar pågemensamma problem. Här föreligger just ett sådantarrangemang där staten är medaktör. Systemet är hävdvunnetoch har fungerat väl. Arbetsgivarna står för en betydande delav de totala lönekostnaderna under permitteringsperioden.Om staten vill förändra avtalet eller kostnadsfördelningenborde väl regeringen ta initiativ till en omförhandling så attett framtida system kunde garanteras. Ett ensidigt beslutgagnar inte saken.Även i detta fall har regeringen utgått från ett bristfälligtunderlag som inte svarar mot verkligheten. Givetvis varierarkostnaderna starkt efter konjunkturen. Vid en nedgångförekommer en hel del permitteringar tills företagen ger upphoppet och säger upp på grund av arbetsbrist. I nuvarandesituation förekommer knappast permitteringar alls. Viberäknar att är väl tilltaget för detkommande budgetåret. Regeringens bedömning attbesparingen skulle bli tycks gripen urluften och är helt missvisande. Det bör också understrykasatt uppsägning i stället för permittering innebär en störrebelastning på arbetsmarknadsfonden genom att ersättningendär är större per dag.Vänsterpartiet anser att regeringens förslag skall avslås.Sammanlagt innebär förslag att bidragettill arbetslöshetsersättning m.m. (A5) bör uppräknas med380 nästa budgetår.LönegarantifondenVänsterpartiet noterar att antalet företagskonkurser harminskat och att fondens intäkter har varit större än utgifternaper månad från och med ingången av innevarande budgetår.Utgifterna förväntas minska ytterligare enligt regeringen pågrund av genomförda skärpningar av villkoren ilönegarantireglerna.Vissa av dessa skärpningar har kraftigt försämrat villkorenför drabbade löntagare på ett orättmätigt sätt. Det är ocksåuppenbart att bryter mot EU-direktiv, vilket ocksåpåtalats av . Vänsterpartiethar i en särskild motion krävt regeländringar.ArbetslivsfrågorRegeringen skriver mycket om behoven av förnyelse ochförändring av arbetslivet, ändå saknas förslag till radikalaförändringar som leder i den riktningen. Det saknas ocksåförslag om hur vi skall möta de nya arbetsmiljöproblem somväxer fram i samband med ny teknik. har i enseparat motion redovisat behovet av stöd till elallergiker.Arbetsskador m.m.I ökar ohälsotalet, antalet ersatta dagar medsjukpenning, rehab.penning och förtidspension per försäkradoch år. För hela 1993 låg det . till och med hardet ökat . Målet har varit att ohälsotaletbör sänkas med , nu heter det bara att det börsänkas.Arbetskraften representerar ett stort ekonomiskt värde.Hittills har arbetsgivarens ekonomiska ansvar upphört för deanställda när de blivit sjuka även om det ärproduktionsmetoderna som givit upphov till skadorna. Dettaär ansvarslösheten satt i system. finns där inget uttalat arbetsgivaransvarför att de måste ställa resurser till förfogande förarbetsmiljöarbetet. föreslår i sin motion omföretagshälsovård att en sådan passus införs iarbetsmiljölagen.Det är viktigt att löntagare och samhälle får bättreinformation om för- och nackdelar med olika arbetsplatseroch arbetsuppgifter. föreslår i sin motion omföretagshälsovård att en kunskapsbank inrättas medinformation om arbetsskador, sjukfrånvaro,personalomsättning etc. på de olika arbetsplatserna, attinformation om arbetsmiljön och dess personaleffekterinförs i företagens redovisning och att den informationenutnyttjas till att klassificera arbetsplatser i förhållande tillbranschen och yrket. Genom att kunskapen kan utnyttjas avarbetsförmedlingar, fackliga organisationer, arbetssökandevid val av arbetsplats m.fl. ökar pressen på företagen att vidtaförbättringsåtgärder.Arbetsskadebegreppet och därtill kopplad bevisregelmåste återställas till vad det var före . Dearbetsskador som omfattas av den ökade bevisbördan är desom mest drabbar kvinnor och som uppstår på arbetsplatsermed den sämsta miljön. Man löste inga problem med dåligarbetsmiljö och det stora antalet arbetsskador genom att göradet svårare för människor att få sin arbetsskada erkänd.Vänsterpartiet har i sin motion om arbetsskadebegreppetkrävt att det tidigare begreppet arbetsskada återinförs.Kvinnors arbetsmiljöKönssegregeringen på arbetsmarknaden och en hierarkiskorganisering av arbetet har lett till att kvinnorna tilldelatsmonotona, enahanda arbetsuppgifter som ofta leder tillbelastningsskador. Trots att kvinnor lyfter t.ex. tungapatienter på sjukhus och i så har deras arbeteinte betraktats som tungt. En kvinna som lyfter perdag anses inte ha ett tungt arbete om hon lyfter högst 25 kggången.Forskning har visat att belastnings- och förslitningsskadoruppstår genom monotont, repetitivt arbete, ständiga lyft avsådant som är lite för tungt, olämpliga arbetsställningar ochsmå möjligheter att påverka arbete och arbetstakten. Enganska exakt beskrivning av många kvinnors arbete inomstora delar av offentlig sektor och i tillverkningsindustrin.Cirka 8 000 människor invalidiseras av belastningsskadorvarje år. Hos LO-kvinnorna utgör belastningsskadorna denstörsta andelen arbetsskador, hela 78 procent.Den skärpning som infördes i arbetsskadebegreppet den 1januari 1993 har i första hand betydelse för rätten tillarbetsskadeersättning vid belastningsskador, något som istörsta utsträckning drabbar kvinnor. Med skärpningen harman definierat bort kvinnors arbetsskador. Arbetsgivarensmotiv till att vidta åtgärder minskar. En konkret åtgärd föratt förbättra kvinnors arbetsmiljö måste vara att återställaarbetsskadebegreppet och därmed också skapa incitamentför arbetsgivare att åtgärda de arbetsmiljöer som leder tillbelastningsskador.Medicinska kontrollerMedicinska kontroller i arbetslivet blir allt vanligare.Antalet företag som använder någon form av drogtest motsina anställda har fördubblats . Det ärmycket oroande. Det finns ingen lagstiftning förprivatanställda som reglerar vad som får testas eller hurtesten skall gå till. Det saknas också bestämmelser om vilkensekretess som skall gälla för resultatet och hur det fåranvändas. Den enmansutredare som skall utreda behovet avregler i samband med drogtester på arbetsplatsen skall intevara klar förrän . Någon heltäckande lagstiftningi frågan kan därför inte vara klar förrän tidigast om någraår. Eftersom antalet drogtester i storföretagen har fördubblatsmellan 1993--1994 är detta ingen tillfredsställande ordning.Regeringen bör därför ta initiativ till en lag somförbjuder arbetsgivaren att använda drogtester påarbetsplatsen om det inte finns ett för arbetsgivaren bindandekollektivavtal i frågan.ArbetstidFrågan om en förkortad arbetstid är en arbetsmiljöfråga,forskning visar att arbetsskador har ett samband medarbetstidens längd. Det är en jämställdhetsfråga, idagbekostar kvinnor själv sin arbetstidsförkortning genom attminska arbetstiden för att kunna kombinera både arbete ochfamilj som allt fler män arbetar allt mer övertid.Dessutom visar forskning från arbetstidsreformer utomlandsatt kortare arbetstid skapar fler arbetstillfällen.Vänsterpartiet har i en separat motion föreslagit en utökadförsöksverksamhet med arbetstidsförkortning och attsjutimmarsdag införs 1997 som ett första steg motsextimmarsdagen.ArbetsrättenVänsterpartiet har i en särskild motion redovisat behovetav en ny arbetsrätt som säkrar yttrandefriheten, utökardemokratin i arbetslivet, ändrar den ojämna maktbalansenmellan parterna och reglerar rätten till kompetensutveckling.I motionen redovisas också andra behov av ny lagstiftninginom arbetsrättens område. Det är inte rimligt att överlåta tillparterna att i kollektivavtal lösa frågan om yttrandefrihet,den ojämna maktbalansen mellan parterna m.m. Detta ärlagstiftningsfrågor som skall hanteras av för att fågenomslag på hela arbetsmarknaden.Översyn av ledighetslagstiftningenAtt utöka arbetstagarnas rätt och möjlighet tilltjänstledighet för studier och samhällsuppdrag är en viktigstrategisk fråga för framtiden. Frågan om rätt till ledighethänger intimt samman med de behov avkompetensutveckling som finns såväl ur samhälletssom ur arbetslivets och den enskildes synpunkt.Vänsterpartiet avvaktar den översyn avledighetslagstiftningen som bereds inomregeringskansliet. Vi föreslår i vår separata arbetsrättsmotionen rätt till ledighet för att starta eget och återkommer medövriga förslag när regeringen presenterat sin proposition.FöretagshälsovårdDet generella statsbidraget till företagshälsovårdenavvecklades fr o m . Beslutet innebar storaverksamhetsförändringar inom företagshälsovården och enminskning av antalet anslutna personer. Vänsterpartietsmålsättning är att alla arbetstagare skall ha tillgång tillföretagshälsovård. har i en särskild motionlagt förslag om företagshälsovården m.m.ArbetslivsfondenRegeringen redovisar att de somåterstår av arbetslivsfondens medel skall delfinansiera desatsningar som föreslogs i höstens ekonomisk-politiskaproposition. De resterande medel som disponeras avArbetslivsfonden är uppbundna av pågående projekt.Erfarenhetsmässigt vet vi att en del av dessa projekt intekommer att slutföras och att andra kommer att genomförastill en lägre kostnad än budgeterat. Detta innebär attytterligare medel kommer att frigöras.Vänsterpartiet har i enseparat motion om Kompetensutveckling ochFramtidsfonder föreslagit att medel överförs frånArbetslivsfondens överskott till denna nya fond så att densnabbt kommer i gång.HandikappfrågorLiksom regeringen anser att det är ytterstangeläget att funktionshindrade människors delaktighet isamhället och möjlighet att aktivt delta i arbetslivetförbättras. lade i sitt slutbetänkande(SOU 1992:52) förslag på en lagstiftning om arbetslivetstillgänglighet för människor med funktionshinder. Det finnsdärför ingen anledning att än en gång se över vilka hindersom möter funktionshindrade. Det finns ett utrett förslag tilllagstiftning. Behovet av att det genomförs är större nu än närförslagen lades fram . Lagen skulle markera atthandikappade har en självklar plats i arbetslivet.Vänsterpartiet har i sin motion om medborgerliga rättigheterför funktionshindrade begärt denna lagstiftning.Bristen på konkreta förslagDen borgerliga regeringen hade ingen samlad syn påförnyelse av arbetslivet. De förändringar som skedde riktadesig ensidigt mot arbetstagarna för att stimulera en fri ochrörlig marknad där den starkes rätt råder. Arbetsrättenurholkades och arbetsmiljöarbetet försvagades. När nu ensocialdemokratisk regering tillträtt kan Vänsterpartietkonstatera att den visserligen uppmärksammar flera problemoch redovisar dessa i text men utan att komma med förslagtill konkreta lösningar. Man ser problemen utan att åtgärdadem. Enligt mening bör därföruppdra till regeringen att återkomma med förslag till ensamlad strategi på hur de avser att åtgärda de problemregeringen själv redovisat under rubriken arbetslivsfrågor.Sammanfattning av anslagsändringar under titelnArbetslivsfrågorVänsterpartiet anvisar mer änregeringen under anslag B, arbetslivsfrågor. Dessa 404miljoner kronor fördelas enligt följande: För att minskabesparingarna på reserveras . För attundanta särskilda åtgärder för arbetshandikappade frånbesparingar reserveras och för atthalvera besparingen på reserveras 150 miljonerkronor för budgetåret 95/96.Arbetsmiljöfonden m.m.Inom arbetslivsområdet arbetar myndigheter ochinstitutioner med uppgift att på olika sätt förbättraarbetsmiljön och förhållandena i arbetslivet. Det handlar omArbetarskyddsstyrelsen, , Institutet förarbetslivsforskning och Arbetsmiljöfonden. Regeringenbedömer att det går att få till stånd ett bättre resursutnyttjandeoch en högre effektivitet genom strukturförändringar. Dåregeringen återkommer med en särskild proposition ifebruari lägger inget eget förslag nu utanåterkommer i samband med propositionen. Dock vill viredan nu understryka att Arbetsmiljöfonden inte kanbetraktas som en ''vanlig myndighet''. Dess finansiering ochfristående ställning kan enligt vår mening inte ändras utanen överenskommelse med parterna om detta.Yrkesinrikrad rehabilitering, AMIVänsterpartiet kan inte acceptera de hårdhäntabesparingarna på . Besparingar slår mot AMIsmöjlighet att aktivt arbeta med yrkesinriktad rehabiliteringför att förhindra att människor slås ut ur arbetslivet. Äveni nedskärningstider måste detta vara en prioriterad uppgift.Vänsterpartiet anvisar därför 50 miljoner utöver regeringenför budgetåret 95/96.Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeVänsterpartiet kan inte acceptera den nedskärning somregeringen föreslår på lönebidragsdelen från till 80 %.I en budget som prioriterar sysselsättningsfrågorna framstårdet som småskuret att försöka spara på lönebidragen. ärtyvärr lönebidrag ofta den enda möjligheten för personermed funktionsnedsättning att få ett arbete. Det är självklartatt lönebidragets storlek skall relateras tillarbetshandikappet. Så är det redan i dag.En stor del av lönebidragsanställningarna finns inomoffentlig sektor och inom ideella organisationer. Det ärsamtidigt sektorer som drabbats av hårdhänta ekonomiskaneddragningar . De har helt enkelt ingapengar att använda för att ta ett utökat löneansvar. Resultatetav regeringens förslag blir ett minskat antallönebidragsanställningar vilket leder till ökad arbetslöshet.Detta är en mycket cynisk besparing från regeringens sidasom drabbar de svagaste av alla arbetssökande, dearbetshandikappade.Vänsterpartiet kan inte heller acceptera att sänkautbildningsbidraget för inskrivna vid från till245 kr per dag. avslår regeringensbesparingsåtgärder i dessa fall och anslår ytterligare 204miljoner under B 5 för budgetåret 95/96.SamhallSamhall har lyckats mycket bra med sin verksamhet. I kraftav sin storlek har en möjlighet att parera en vissbesparing utan att för den skull behöva minska i volym ellerkvalitet. Den besparing som regeringen ålagt äremellertid för hög. Det finns en påtaglig risk attbesparingarna kommer att drabba de funktionshindrade ochderas möjlighet till arbete. anvisar 150miljoner kronor mer än regeringen till underbudgetåret 95/96. Detta innebär en halvering av regeringensbesparingskrav på Samhall.Regional utvecklingDet regionala perspektivet på politiken blir allt viktigare.Det gäller inte endast den del som formellt kallas förregionalpolitik, den s.k. ''lilla regionalpolitiken'', utankanske framför allt den ''stora regionalpolitiken''. Meddenna politik avses hur alla inkomster och utgifter i statensbudget och socialförsäkringssektorn påverkar de regionalaekonomierna.Den förändringsprocess som påverkas starkt avinternationaliseringen och den nya informationsteknologinhar betydande regionala effekter. Utvecklingen avkommunikations- och utbildningssystem är av avgörandebetydelse. anser att alla politikområden måstebedömas ur regionalpolitisk synpunkt. Det blir allt viktigareatt ta till vara varje regions inneboende förutsättningar ochutvecklingskraft vid utformningen av stöd och stimulanser.Politiken skall ha sin bas i den regionala demokratin ochbaseras på ett ''nedifrån-upp''-perspektiv.Det är också viktigt att inte ersätta regionalpolitik medallmänna näringspolitiska stöd som kan få helt andra -- i ochför sig -- positiva effekter. Det småföretagarstöd sombeslutades i form av investeringsbidrag ochkonsultcheckar har varit en uppenbar stimulans och bidragittill att skapa jobb i konjunkturuppgången. Regionalt innebärdock satsningen att regioner med de bästautvecklingsförutsättningarna och den lägsta arbetslösheten iverkligheten gynnats mest. Eftersom finansieringen togs fråndet arbetsmarknadspolitiska anslaget missgynnas regionermed särskilt hög arbetslöshet.Vänsterpartiet angav sina grundprinciper och förslag imotion till den regionalpolitiska propositionen förra året.Dessa gäller fortfarande. Vi anförde där våra storabetänkligheter angående de regionalpolitiskaförutsättningarna vid ett eventuellt EU-medlemskap. Viifrågasatte starkt EU-anhängarnas positiva tolkning av detframförhandlade avtalet. Erfarenheten visar att vi hade rätt.Huruvida delar av det befintliga svenska företagsstödetkan accepteras av EU är fortfarande oklart. Hur de olikastrukturfondernas medel kan utnyttjas likaså.Programförslagen för de olika stödformerna är inte på långavägar beredda och processen hastas nu fram utan tillräckligdemokratisk förankring. Inte ens vad gäller den geografiskafördelningen av de olika målområdena finns någonsäkerhet. Hur medfinansieringen skall lösas är ännu dunkelt.Inte minst den borgerliga regeringen behandlade dessafrågor på ett skandalöst sätt.Regeringen anger också i propositionen att ''mot bakgrundav de osäkerheter som nämnts'' är man inte beredd attprecisera vare sig åtgärdsförslag eller hur besparingar skallfördelas. Regeringen meddelar dock att 2,4 miljarder kronorskall komma från och att besparing kangöras i de nationella åtgärderna ''utan att det sammanlagtleder till minskningar av de samlade regionalpolitiskaresurserna''. Därav följer dock inte att kvantitativtkan bibehålla de regionalpolitiska prioriteringarna vad gällergeografiska områden med . Det återstår att se.Med denna osäkerhet i minnet kan förtillfället acceptera regeringens förslag till besparingsbeting,såvida det inte innebär några neddragningar inom vårastödområden.Regeringen aviserar ett samlat regionalpolitiskt förslag ikompletteringspropositionen när ett beslutsunderlagförhoppningsvis föreligger. återkommer dåmed våra alternativa förslag.Vänsterpartiet noterar att de kommunalekonomiskafrågorna och förslag till revidering av statsbidragssystemetockså kommer upp i kompletteringspropositionen. Då finnsanledning att särskilt syna förslagen ur regional synvinkeleftersom mycket av den regionala resursfördelningen avgörsi detta sammanhang.Vänsterpartiet noterar också att många frågor som avgörsi statsbudgeten har olika regionalpolitiska konsekvenser.Olika regioner har olika näringslivsstruktur, är olikaberoende av den offentliga sektorn, har helt olikaarbetsmarknader och arbetslöshetssituationer, är olika vadgäller beroendet av skilda transfereringssystem, har olikabefolkningsstruktur och skiljer sig åt vad gäller ortsstruktur,avstånd och klimat. Det är givet att skattepolitik ochutgiftsneddragningar i statsbudgeten slår olika för olikaregioner. Likaså att satsningar inom t.ex. arbetsmarknads-,närings-, kommunikations- och utbildningspolitiken harskilda regionala konsekvenser.Vänsterpartiet anser att regeringen inte har belystbudgetförslagets regionala effekter på ett tillfredsställandesätt. Vi har i våra förslag försökt väga in regionalpolitiskahänsyn, men återkommer till ett samlat regionalpolitisktgrepp i samband med att belutsunderlag föreligger senareunder . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen på sysselsättnings-och arbetsmarknadspolitiken,2. att beslutar avslå den inriktning tillbesparingsåtgärder inom området Arbetsmarknad m.m. förbudgetåren 1997 och 1998 som regeringen förordar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillfällig personalförstärkninginom arbetsförmedlingen,5. att avslår regeringens förslag ombemyndigande för regeringen om användning av högst 450miljoner kronor för särskilda insatser under titelnArbetsmarknadspolitiska åtgärder,6. att till Särskilda insatser i invandrartätaområden för /96 anvisar ettreservationsanslag på utöver vadregeringen föreslagit,17. att hos regeringen begär förslag till nya reglerför starta-eget-bidrag och utbildningsbidrag vid Alu-platsenligt vad i motionen anförts,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de särskilda utbildningsbidragenvid arbetsmarknadsutbildning,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningsbidragen vidarbetsmarknadsutbildning,10. att till Arbetsmarknadspolitiska /96 anslår tillföretagsutbildning i enlighet med vad i motionen anförts,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidraget till utbildning i företag,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högre starthjälp vid flyttning tillregionalpolitiskt prioriterade områden,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhet mellan kvinnor ochmän,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatoriska praktikantplatser,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Europapraktik för arbetslösungdom,16. att i enlighet med vad i motionen anförts hosregeringen begär förslag om inrättandet av u-landspraktik förarbetslös ungdom,17. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder /96 anvisar utöver vadregeringen föreslagit till de otraditionella medlen attanvändas för miljöinriktade ungdomsprojekt i enlighet medvad som anförts i motionen,18. att avslår regeringens förslag ombemyndigande för regeringen om användning av högst 15miljoner kronor för försöksverksamhet medsysselsättningsskapande åtgärder,19. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder /96 anvisar ett reservationsanslag på utöver vad regeringen föreslår,20. att avslår regeringens förslag om ändring ilagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring,21. att avslår regeringens förslag om att avskaffastatsbidraget till permitteringslöneersättningen,22. att till Bidrag till arbetslöshetsersättningm.m. anslår /96 utövervad regeringen föreslagit,23. att i enlighet med vad i motionen anförts, hosregeringen begär förslag till lag som förbjuder arbetsgivareatt använda drogtester,24. att i enlighet med vad i motionen anförts, hosregeringen begär förslag till en samlad strategi iarbetslivsfrågor,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Arbetsmiljöfonden,26. att anslår utöver vadregeringen föreslagit till Yrkesinriktad /96,27. att avslår regeringens förslag till inriktningenav besparingsåtgärder inom anslaget Särskilda åtgärder förarbetshandikappade för budgetåren 1997 och 1998,28. att anslår utöver vadregeringen föreslagit till Särskilda åtgärder förarbetshandikappade /96,29. att avslår regeringens förslag till inriktningenav besparingsåtgärder inom anslaget Bidrag till SamhallAktiebolag budgetåren 1997 och 1998,30. att till Bidrag till anslår150 utöver vad regeringen /96,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regional utveckling.