mot · GI02N274 · 1995-01-25 00:00:00 — Små företag -- stor betydelseCirka 550 000 människor arbetar i företag med färre än 50anställda. har alltså dessa företag en mycket storbetydelse för sysselsättningen och när det gäller att få framde nödvändiga nya jobben har de i än högre grad ennyckelroll.Men det finns också andra viktiga skäl till att de mindreoch medelstora företagen måste ges bättre villkor.Innovationer och ny teknik utvecklas ofta i nya och mindreföretag. Småföretagen är nödvändiga för att skapa mångfaldoch konkurrens, de sprider det ekonomiska inflytandet ochmotverkar kartellbildningar och maktkoncentration.Småföretagens närhet till kunderna gör marknadsekonominssignalsystem effektivt och de har också en avgöranderegionalpolitisk betydelse.Företagande förutsätter företagareSmåföretagare är ingen enhetlig grupp. Det är storaskillnader när det gäller bakgrund, motiv och ambitioner, ochverksamheterna är också vitt skilda. För många är chansenatt tjäna pengar en drivkraft men sällan den enda och oftainte ens den viktigaste. Att efter sitt eget huvud kunna prövaen idé är ett vanligt motiv, att göra det möjligt att stanna kvarpå den ort där man vill bo är ett annat. Ofta möter man ettstort socialt ansvarskännande hos småföretagarna, man villt.ex. med sin rörelse slå vakt om den bygd där man verkar.I det mindre företaget är det företagaren själv som är denviktigaste resursen. När politiken utformas måste man därförta hänsyn till hur den påverkar inte bara företaget utan ocksåmänniskorna bakom verksamheten. Det gäller t.ex. vidutformningen av skattesystemet och i arbetet med att minskabyråkrati och krångel.8. ställningstagande till budgetpropositionenRegeringen begär ett vittgående bemyndigande när detgäller att hantera ägarfrågor i de statligt ägda företagen. Ifullmakten skall bland annat ingå att omstrukturera företagoch delta i nyemissioner. Vi anser för vår del att staten ären olämplig ägare till företag som verkar på en marknad ikonkurrens med privata företag. Det kan förvisso finnassärskilda skäl för ett statligt företagsägande i vissa fall, meni allmänhet anser vi att företagen bör ha privata ägare. Enmarknadsekonomi förutsätter privat ägande. Detta hängersamman med den sammanblandning av roller som eljestuppkommer. Statsmakterna bestämmer regler och villkorinom vilka alla företag skall verka och bör då inte också varaägare till någon speciell aktör på en sådan marknad.Den borgerliga regeringen genomförde därför ett antalprivatiseringar av statliga företag. Bland de mestbetydelsefulla kan nämnas , AssiDomän ochProcordia. En av effekterna har blivit en kraftig ökning avdet privata direktägandet av aktier, vilket har motverkat dentidigare ständiga ökningen av det institutionella ägandet.Regeringen motsätter sig s.k. ideologiskt grundandeprivatiseringar och tycks främst se försäljning av statligaföretag som en källa till inkomster som skall användas förnya arbetsmarknadspolitiska utgifter.Vi delar inte denna uppfattning utan föreslår fortsattaprivatiseringar av statliga företag. Det praktiskagenomförandet i fråga om tidpunkt, omfattning, pris etc skallanpassas till det enskilda fallet och aktuella förhållanden iomvärlden, men det är vår bedömning att försäljningar påca bör kunna genomföras relativt snart.Lämpliga objekt finns, alltifrån Nordbanken och AssiDomäntill det statligt ägda . Vi vill betona attintäkterna inte bör användas för att finansiera nya utgifterutan för att minska statens upplåning.Regeringen föreslår en ny delegation förinvesteringsfrämjande aktiviteter. Avsikten är att denutomlands ska marknadsföra förutsättningarna för attetablera företag i . Det är en angelägen uppgift somdock bör med en mindre omfattande ekonomisksatsning än den föreslagna. Vår bedömning är att 15 miljonerkronor är ett rimligt anslag för . Också för denfortsatta verksamheten bör anslaget begränsas i förhållandetill regeringens förslag. Vi återkommer till detta i sambandmed det aviserade regeringsförslaget på turistområdet.Den förra regeringens stora satsningar på nätverks- ochforskningssamarbete, främst teknikbrostiftelserna, spelar encentral roll för utvecklingsmöjligheterna i våra mindre ochmedelstora företag. Det är bra att den nya regeringenredovisar ett intresse för att fullfölja det arbetet men vi anseratt erfarenheterna av pågående projekt bör avvaktas innaneventuella ytterligare insatser görs av det slag regeringenföreslår görs. Vi är också tveksamma till att nu bygga uppytterligare en administrativ nivå. Vi avvisar därför det nyaanslaget -- Bidrag till tekniköverföring -- på 100 miljonerkronor.Med samma motivering -- de betydligt större satsningarsom den förra regeringen tog initiativ till -- säger vi nej tillde 60 miljoner som enligt regeringens förslag ska tillförasNUTEK för kompetenscentra vid högskolorna samt 25miljoner till ett program för verkstadsteknisk forskning.Kvinnors företagande har varit enunderskattad och förbisedd del av svenskt näringsliv. Denförra regeringen uppmärksammade dock bristerna och beslötatt införa ett statligt finansierat lån till företag som drivs avkvinnor. Man använde sig av Industri- ochnyföretagarfonden och förde över 50 miljoner för detta syfte.Lånen var avsedda att gälla mindre belopp, upp till 150 000kronor.Denna satsning har visat sig riktig. har beviljats ca 450 lån på totalt 40miljoner kronor. Av detta beräknas ca 600 nya, permanentajobb ha tillkommit.Industri- och nyföretagarfonden uppger att det krävs ca200 miljoner för att behålla verksamheten på ungefär sammanivå under budgetåret 95/96. Enligt vår uppfattning är det avyttersta vikt att underlätta för kvinnor att starta företag. Viföreslår därför att anslaget utökas med 50 miljoner kronor.De regionala utvecklingsfonderna har omvandlats tillALMI , med ett centralt moderbolag ochdotterbolag i varje län. Bolagen ägs av staten -- som harmajoritet --, landsting, kommuner m.fl. Det är nu viktigt attverksamheten får finna sina former och att utvecklasi nära samverkan med det regionala näringslivet. Då kanALMI spela en viktig roll bl.a. när det gäller samordning avstatens insatser för nya och små företag. Vi vill understrykaatt beslut måste fattas så nära företagen som möjligt, det villsäga i de regionala bolagen.Det är viktigt att dessa tar till vara möjligheternaatt anlita kompetens utifrån, t.ex. de olika nyföretagarcentrasom byggts upp.Skogsbruket är den enskilda näring som bidrar mest tillvårt välstånd. Nettoexportvärdet är väsentligt större änverkstadsindustrins. Exportinkomsterna under 1994beräknas bli ca . Den avverkadeskogsvolymen var medantillväxten i våra skogar är ca 100 miljoner skogskubikmeterper år. Det finns alltså en möjlighet att öka inkomsterna frånskogsbruket avsevärt genom ökad avverkning, förädling ochexport. Den Svenska skogsindustrin planerar också förnärvarande att investera ca ikapacitetshöjningar.Den avreglering som genomfördes i och medriksdagsbeslutet medför att skogsbrukaren har det fullaansvaret för att lagstiftningens miljö- och produktionsmålnås men också friheten att välja metod att nå målen.Därigenom tas den kunskap och det engagemang tillvarasom finns hos landets skogsbrukare. Storskaliga misstaggenom enkelriktade åtgärdskrav undviks.Regeringen föreslår vidare att den maringeologiskaundersökningsverksamheten skall läggas ned. (Kostnadenberäknas till . )Vi menar att detta förslag är olyckligt. Denmaringeologiska kartan utgör ett viktigt underlag förbiologiska inventeringar, vattenbruk, fiskerinäring, försvaret,kabelförläggning m m. Avvecklas verksamheten kommer detdessutom starkt att påverka förutsättningar attgenomföra en bred och effektiv miljökontroll i enlighet medde konventioner om havsmiljön som vårt land ställt sigbakom. Vi föreslår därför att anslaget utökas med 10miljoner kr. Återstående del av kostnaden menar vi börkunna genom omprioritering inom anslaget.Folkpartiet liberalerna deltog i den överenskommelse omenergipolitiken som träffades 1991. Överenskommelsen harföljts under den föregående mandatperioden och det är avstörsta vikt att utvecklingen och omställningen av våraenergisystem kan grundas på hållbara politiska beslut ävenfortsättningsvis.Riksdagen beslutade om en reformering avelmarknaden i syfte att skapa förutsättningar för handel medel i konkurrens. Reformen skulle träda i kraft den 1 januari1995. Den nya riksdagsmajoriteten har dock rivit upp dettabeslut och så sent som beslutat skjuta uppreformen med motivet att skapa möjligheter förEnergikommissionen att genomföra en bredarekonsekvensanalys av de nya reglerna för elmarknaden.Folkpartiet liberalerna har protesterat mot denna''återställare''. Vi anser att avregleringen bör genomföras ienlighet med den tidigare regeringens förslag.I avvaktan på resultat av arbeteinnehåller budgeten inga stora förändringar av tidigareenergipolitik. Vi anser att detta är en rimligslutsats. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om småföretagens roll när det gälleratt skapa nya jobb,2. att beslutar att avslå regeringens förslag om attAP-fonderna skall ges rätt att köpa aktier i småföretag,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rätt att kvitta underskott inäringsverksamhet mot inkomst av tjänst återinförs,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avskaffa den extraskattebelastningen på vinstandelssystem,25. att beslutar om sådana ändringar i lagen omanställningsskydd och lagen om medbestämmande med fleralagar att de lagar som gällde före åter blirgällande,36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa ett företagsklimat somstimulerar nyföretagande,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ägarfrågorna i statliga företag,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om privatisering av statliga företag,9. att under anslaget Investeringsfrämjande (A 5,bil. 13) anslår mindre än vad regeringen har föreslagit eller således15000000 kr,10. att under anslaget Bidrag tilltekniköverföring (A 4, bil. 13) anslår mindre än vad regeringen har föreslagit eller således0 kr,11. att under anslaget Teknisk forskning ochutveckling (, bil. 13) anslår mindre än vad regeringen har föreslagit (medel förindustrirelaterade kompetenscentra vid högskolan ochprogram för verkstadsteknisk forskning) eller således ,12. att under anslaget Främjande av kvinnorsföretagande (A 3, bil. 13) anslår utöver vad regeringen har föreslagit eller således250000000 kr,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,. att under anslaget C 10 geologiskaundersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m.anslår utöver vad regeringen har föreslagit eller således201400000 kr,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avreglering av elmarknaden.