mot · GI02Jo641 · 1995-01-25 00:00:00 — Vattenkraft,bioenergi, vind och sol måste bli framtidens viktigasteenergikällor.Regeringen bör lägga fram förslag om hur företag ochenskilda konsumenter ska ges möjlighet och makt att väljaatt köpa energi som är producerad av förnybara energikällor.En sådan ''grön elmarknad'' kan få liknande effekt sommiljömärkningen har fått på den gröna marknaden. Detta börges regeringen till känna.Staten bör initiera ett omfattande investeringsprogram förförnybar energi. Ett omställningsprogram upprättas för attminst hälften av alla villor med oljeeldade eller eldrivnapannor skall använda förnybar energi.Utnyttjad energi måste användas effektivt. Enheten föreffektivare energianvändning på har visat att detfinns en stor potential för energieffektivisering. Det innebäratt effektiviseringar måste prioriteras framför utbyggnad avny kraftproduktion. bör uttala att målsättningenskall vara att av dagens energianvändning skallminskas genom effektivisering.Kärnkraften ska avvecklas i enlighet medfolkomröstningens resultat och beslut 1980.Detta innebär att avvecklingen skall påbörjas under denkommande mandatperioden och vara slutförd senast 2010.Centerpartiet redovisar i separata motioner förslagavseende energisystemet och kärnkraftens avveckling.Bevara den biologiska mångfaldenBevarandet av den biologiska mångfalden är en av deviktigaste uppgifterna i miljöarbetet. Bevarandet måste ske ivarje naturmiljö, oavsett nyttjandegraden. Det innebär att detbehövs insatser för att skapa skyddade urskogar parallelltmed ansträngningarna att bevara den biologiska mångfaldeni ett avancerat jordbrukslandskap. Underfyrklöverregeringen beslutades bl.a. om ratificering av deninternationella konventionen om biologisk mångfald liksomom en svensk strategi för bevarandet av den biologiskamångfalden. Denna strategi måste följas och utvecklas.Varje samhällssektor ska utarbeta konkreta planer ellerprogram för hur man ska förena sin verksamhet med attbevara den biologiska mångfalden. Det är viktigt attinsatserna gynnar kunskapsspridning om hur man kan främjaden biologiska mångfalden i sin verksamhet. Därför anslogfyrklöverregeringen till information,särskilt riktad till jordbrukarna.I arbetet med att bevara den biologiska mångfalden ärinsatserna i jordbruket av stor vikt. Det är därför obegripligtatt den socialdemokratiska regeringen väljer att, i strid medintentionerna i avtalet med , avstå från sådana insatsersom skulle gett ökade resurser för ett regelrättbevarandeprogram. Dessa frågor behandlar i ensärskild motion.Medel skall avsättas för naturreservat, våtmarker ochandra skyddsvärda biotoper. En viktig fråga att lösa ärfinansieringen av tillskapandet av områden som måste ha enmycket hög skyddsnivå. Regeringen vill finansiera detta meden särskild brukaravgift. Det är feltänkt och kan t.o.m. bidratill ökad exploatering för att kunna betala avgifter.Miljöavgifter ska tas ut på förbrukning, inte etthållbart brukande av en skogsresurs. Staten måste ha ettgrundläggande ansvar men det bör också skapasförutsättningar för t.ex. gemensam finansiering mellanlandsting, kommuner, företag etc. när det t.ex. gäller inköp.Centerpartiet föreslår att regeringen tar initiativ tillöverläggningar om en sådan långsiktig finansiering avbevarande av skyddsvärd mark för naturvårdsändamål. Dettabör ges regeringen till känna.Sverige har i samband med bidragit tillfinansiering av landstudier i tredje världen. De svenskabiståndsinsatserna ska stödja utvecklingsländernas åtgärderför att bevara och hållbart nyttja den biologiska mångfaldengenom bl.a. att bekosta sådana program.Behovet av att bevara och gynna den biologiskamångfalden finns i miljöer som är rika respektive fattiga påbiologisk mångfald. Av särskilt intresse är bevarandet av denbiologiska mångfalden i tätortsmiljön. På initiativtillskapades i i . Motsvarandeskyddsbehov finns självfallet i andra tätortsområden i landet.Behovet av nationalstadsparker på andra håll än iStockholmsområdet har aktualiserats lokalt och bör utredas.Centerpartiet lägger fram förslag om detta i annatsammanhang.Tänk efter föreGenom en miljöanpassad samhällsplanering för mark ochvatten kan värdefull natur skyddas som markanvänds för t.ex. bostäder, arbetsplatser, vägar och järnvägar.Samhällsplaneringen skall ske med hänsyn till kretsloppen inaturen.Samhällsplaneringen skall bygga på principen ''tänk efterföre''. Alla olika berörda intressen måste få komma till talsi ett tidigt skede. Samhällsplaneringen skall ha sinutgångspunkt i det lokala engagemanget och perspektivet.En kombination av ambitioner på miljöområdet och denregionala utvecklingen måste bli den fysiska planeringensviktigaste utgångspunkter i framtiden.Centerpartiet har i annat sammanhang föreslagit att:Denöversiktliga planeringen ska stimuleras genom ändringar iplan- och bygglagen.Skyddet för tätorternas grönområdenförstärks.Medborgarinflytandet förstärks genom blandannat tidiga samrådskontakter, ökade krav påmiljökonsekvensbeskrivningar och utveckling avprogramskedet i planeringen.Arbetet med''Östersjövisionen 2010'' och den nationella visionenfullföljs.Tillgängligheten för rörelsehindrade i den byggdamiljön förbättras.Förnyelseplaner för avloppssystemenupprättas.MiljöbalkenFyrklöverregeringen föreslog i proposition 1994/95:10 enskärpning av svensk miljölagstiftning. Densocialdemokratiska regeringen har dragit tillbaka förslagettill Miljöbalk och därmed bibehållit en föråldradmiljölagstiftning. Någon miljöombudsman tillsätts inteheller. Den skulle ha inrättats och stått påallmänhetens sida i miljöarbetet och granskat myndigheter.Fyrklöverregeringens förslag innebar bl.a. följandeskärpningar av miljölagarna:Aktsamhetsreglerna förssamman och ges ett bredare tillämpningsområdeMiljökvalitetsnormer införs. Normerna anger en högsta nivåför olika miljöstörningar och blir ett nytt styrande instrumenti lagstiftningenMiljöskyddsavgifterna förändras och blir etteffektivt sätt att ingripa mot miljöbrott.Miljökonsekvensbeskrivningar krävs för fler verksamheterän tidigare. Det ställs också krav på beskrivningarnasutformning och att olika alternativ ska redovisas.Reglernaför tillsyn och avgiftsfinansiering av myndigheternasverksamhet kan regleras med generella föreskrifter.Miljöfarlig verksamhet kan regleras med generellaföreskrifter.Miljöfrågornas betydelse isamhällsplaneringen görs tydligare.Centerpartiet anser att det är oacceptabelt att regeringenförsenar införandet av en ny miljöbalk. En miljölagstiftningmåste förändras med miljöarbetet. Allt eftersomkretsloppsanpassningen av samhället går vidare måste lagenförändras. Det parlamentariska förberedelsearbetet ersätts nuav en enmansutredning. Vi föreslår att regeringen snaraståterkommer till med förslag till en samladmiljöbalk, så att lagen kan träda i kraft senast den 1 januari1996.MiljöforskningDen forskning som finansieras via Naturvårdsverketbygger på att forskningen utförs inom institutioner viduniversitet och högskolor. Denna förändring avmiljöforskningens struktur har varit riktig. Genomregeringens förslag förs också det hittillsvarandeavfallsforskningsrådet till . Dennasamordning av miljöforskningsresurserna bör fullföljasgenom inrättandet av ett särskilt miljöforskningsråd,frikopplat från myndigheten . Det skulle geden svenska miljöforskningen den nödvändiga samlingenoch ett oberoende av myndighetsorganisationen. Dessutomskulle därigenom skapas en god bas för den svenskadelaktigheten i forskningssatsningarna inom EU. Detta börges regeringen till känna.Stärkt internationellt miljöarbeteFN:s konferens om miljö- och utveckling innebar en storförändring av miljöarbetet internationellt. Uppföljningensker i olika fora och vid olika konferenser som ger möjlighettill fördjupning av hållbar utveckling. Senast hölls denviktiga befolkningskonferensen i , som följs av detsociala toppmötet i , iBeijing, HABITAT II i och därefter FN:suppföljningsmöte 1997.Det är anmärkningsvärt att miljöministern säger sig ge högprioritet åt det internationella miljöarbetet, men t.ex. intesjälv deltog vid första ministermötet om den biologiskamångfaldskonventionen. har spelat en central roll idet internationella arbetet och det borde vara naturligt attvärna den positionen.Säkerhetsråd för hållbar utvecklingEn globalt hållbar ekonomisk utveckling kräverprioritering av miljöpolitiken i FN och i all internationellpolitik.Ett organisatoriskt resultat av i blevtillkomsten av Commission on Sustainable Development,CSD, som i FN skulle hålla samman uppföljningen ochförverkligandet av . Miljöfrågorna spelar numeraen så central roll i det internationella arbetet och är en viktigaspekt också inom säkerhetspolitiken att FN måste ges enöverstatlig roll i miljöpolitiken.Många av dagens globala hot har sin grund i bristen påhållbar utveckling i världen. Det gäller hoten mot miljö- ochnaturresurser, det gäller ökade ekonomiska klyftor liksombefolkningsutvecklingen och akuta katastrofer. I en rapportfrån arbetsgruppen för hållbart bistånd (Ds 1994:132) hardetta uttryckts på följande sätt:En ny säkerhetsagenda avtecknar sig. Efter det kallakrigets slut har spänningarna och hoten ändrat karaktär.Hotbilden från luften domineras inte längre avkärnvapenmissiler eller bombplansarmador. Istället trädernya problem i förgrunden som farlig UV-strålning och ettgradvis allt varmare klimat. Hotbilden från havet dominerasinte längre av atomubåtar eller hangarfartyg utan av riskenför en höjning av havsvattennivån och en utarmning avtropikernas kustnära områden. De nya hoten mot vårgemensamma säkerhet är främst kopplade tillfattigdomsproblematiken, den fortsatt snabba folkökningen,knappheten på vissa naturresurser samt förstöringen av naturoch miljö. Gemensamt för denna typ av problem är att deinte kan lösas med traditionella militära maktmedel.För att klara dessa olika hotbilder -- vid sidan av demilitära -- och dessutom akuta katastrofer, t.ex.livsmedelsbrist och miljöolyckor med gränsöverskridandekonsekvenser, krävs enligt uppfattning, att ettytterligare säkerhetsråd etableras inom FN-systemet,parallellt med det nuvarande och med motsvarandebefogenheter. Även här bör en regional struktur eftersträvas.Basen i denna struktur kan vara ECOSOC, CSD, ,ECE etc.Rio-konferensen om miljö och utveckling etableradepå miljö- och utvecklingsområdet en FN:s egen''subsidiaritetsprincip'' genom lokala ,handlingsprogram för 21:a århundradet. Samtidigttydliggjordes FN-systemets låga prioritering av ''mjukavärden'' för att nå en hållbar utveckling. Det är nödvändigtatt denna undervärdering bryts och byts till dess motsats.Annars blir miljö och utveckling mest ord och lokal handlingmen utan sammanhållande kraft. Tiden är nu mogen förutveckling av ett för uthållig utveckling.Detta skulle också göra det möjligt att engagera fler av FN-systemets länder i det övergripande och förebyggandearbetet. Annars blir miljö-, utvecklings- och socialavärldskonferenser också i fortsättningen mer deklarationerän handling. Deklarationernas och resolutionernas kraftförsvagas efter hand, när resurser och konkreta åtgärder skavidtas. Det moraliska och politiska trycket som utövasgenom uppföljnings- och rapportsystem räcker inte. Dettabör därför bli , och förhoppningsvis ochEU:s handlingslinje vid FN-systemets reformering.Centerpartiet har lagt fram förslag om detta i annatsammanhang.Till CSD bör också knytas ansvaret för en räddningsstyrkaför miljön. Miljökatastrofer drabbar med stor kraft, antingende har en naturlig orsak eller har åstadkommits av grovoaktsamhet av människan. Enskilda länder orkar ofta intehantera förödelsen. Gemensamma insatser är nödvändiga föratt exempelvis rädda som i Ökenkonventionenangetts som industriell öken. Den bör isamarbete med de nordiska länderna aktualisera en sådanförstärkning av CSD, så att beslut kan fattas i samband medFN:s uppföljning av . Detta bör gesregeringen till känna.Handel och miljöInternationaliseringen av världens ekonomier går snabbareän . Smörjoljan i denna internationalisering är deninternationella handeln och kärnan i internationell handel ärtransporter. Ett mått på handelns ökade betydelse ivärldsekonomin är att volymen på handeln de senasteårtiondena vuxit betydligt snabbare än den samladeproduktionen. Ytterligare en viktig trend inomhandelspolitiken är det snabbt växande intresset förfrihandelsområden och allmän avreglering av deninternationella handeln.Inom miljöområdet pågår en utveckling därfokus i hög grad förskjuts från utsläpp vid s.k. punktkällortill samhällets varuströmmar. I takt med att konsumtionen avvaror ökar tilltar de miljöproblem som är förknippade meden varas användning eller slutliga omhändertagande närvaran tjänat ut. Många varor innehåller i sig miljörisker iform av direkta eller fördröjda utsläpp av skadliga ämnen.Därmed ökar behovet av insatser som syftar till att produkteranpassas till naturens kretslopp genom att återvinning,återanvändning samt material- och energisnålhet premieras.Ökad handel ger ökade transporter och ökade varuflödeni samhället. Det är allmänt känt att transporterna står för och ökande andel av många farliga utsläpp till luft.Kopplingen mellan ökad handel och varornas miljöpåverkanär uppenbar och kan förenklat uttryckas som att dagenshandelsstatistik är spegelbilden av morgondagensavfallsstatistik!Mot bakgrund av denna utveckling står det fullständigtklart, att vikten av att integrera miljöhänsyn i de regler omställs upp för handeln knappast kan överbetonas.Handelspolitiken måste i praktisk handling återspegla densträvan efter en långsiktigt hållbar utveckling som flertaletav världens statschefer enades om i samband medundertecknandet av och Riodeklarationen vidUNCED . Reglerna för internationellhandel måste systematiskt omformas så att de underlättaroch inte försvårar en omställning till en ekologiskt hållbarekonomisk utveckling.Reglerna i /WTOVikten av att integrera miljöhänsyn i handelsreglerna ärockså något som medlemsländerna i enats om isamband med undertecknandet av förhandlingsresultatet avUruguayrundan. Där beslutade medlemsländerna att envärldshandelsorganisation, WTO, skulle bildas. I preambelntill skrivs särskilt att ett av syftena medbildandet av WTO är att bidra till en långsiktigt hållbarutveckling där miljön skyddas och miljövärden förvaltas.Detta är mycket positivt, men mycket hårtförhandlingsarbete kommer att krävas för att omsätta ordeni praktisk handling.Inom har en teknisk arbetsgrupparbetat med frågeställningar som rör miljöpolitik ochinternationell handel. har, som talesman för denordiska länderna, varit starkt pådrivande för att få till ståndökad miljöhänsyn i handelsreglerna inom ramen för arbeteti denna arbetsgrupp. I samband med att Uruguayrundanavslutades beslutades att en miljökommitté skulleetableras inom den nya världshandelsorganisationen, WTO.Sverige har genom förra regeringens insatser haft en starkinverkan på utformningen av gruppens mandat, som är såskrivet att direkta förhandlingar om utökad miljöhänsyn kanpåbörjas inom kommittén.Sverige bör nu öka ansträngningarna för att möjligtfå igång sådana regelrätta förhandlingar i . I första hand bör målet med ett sådantförhandlingsarbete vara, att förändra reglerna och/ellertolkningarna av reglerna inom /WTO så atthandelsåtgärder i internationella miljöavtal inte skall kunnaanses utgöra otillåtna handelshinder. Tvärtom, bör enförändring av handelsreglerna åstadkommas, så att sådanahandelsregler som blivit överenskomna i internationellamiljöavtal med automatik skall vara erkända av /WTOoch därmed ej kunna ifrågasättas. Med internationellamiljöavtal skall i sammanhanget förstås sådana avtal somförhandlats fram inom ramen för FN:s verksamhetsområde,som varit öppna för deltagande för alla länder och somomfattar minst lika många länder som det i normalfalletkrävs för att ett internationellt avtal skall träda i kraft. Vidtveksamhet om detta antal bör väljas samma antalmedlemsländer som krävdes för att avtalet om WTO skulleträda i kraft.Det finns tyvärr en uppfattning bland handelspolitiker, attden Artikel XX i som kan åberopas för att vidtagahandelshindrande åtgärder i syfte att skydda miljön, enbartskulle vara tillämplig för att skydda den nationella miljön.Områden utanför det egna territoriet skulle därmed inteomfattas av möjligheten till miljöskydd. kankonstateras att innehåller möjligheter att vidtaåtgärder mot produkter som tillverkats av fångar, dvs. enreglering av förhållanden som helt uppenbart ligger utom detreglerande landets jurisdiktion. Likaså är det tillåtet att vidtahandelshindrande åtgärder som avser handel medkrigsmateriel samt material och substanser som användsinom kärnkraftindustrin. Ur miljöperspektiv är dessaförhållanden otillfredsställande. Att tillåta handelsåtgärdermot produkter som tillverkats av fångar eller förkrigsändamål, men inte mot produkter som tillverkats på ettsätt som t.ex. gör att ozonlagret -- som är en förutsättning förmänskligt liv på jorden så som vi känner det -- tunnasur, är självklart ett förlegat synsätt.Miljöproblemen känner inga mänskligt konstrueradegränser och fungerande ekosystem är en absolutförutsättning för både mänskligt liv och församhällsekonomin. bör därför initiera en diskussioni miljökommittén i WTO om hur den nuvarande tolkningenav den geografiska omfattningen av ArtikelXX kan förändras i riktning mot att också globalamiljövärden, som ligger utanför något enskilt lands kontroll,skall kunna värnas genom användande av handelsåtgärder.Utgångspunkten för initiativ kan vara den tolkningav geografisk omfattning av Artikel XX som görs i GATT-panel nr 2 om ''tonfisk'' mellan och EU.I detta sammanhang skall betonas att det nordiskasamarbetet, där varit talesman i , har fungeratmycket väl och varit av stort värde i miljö--handel-samarbetet. vill därför starkt betona vikten avatt detta samarbete fortsätter, särskilt vad gäller arbetet medatt få att föra EU:s talan i WTO i denriktning som förespråkas i denna motion. Möjligheten attutnyttja ställning som ett land med egen talerätt iGATT/WTO bör utnyttjas när detta kan vara till gagn för dennordiska linjen.Sverige måste med kraft verka för att de internationellamiljöavtalen respekteras och överordnas handelsreglerna. Deska ses som ett ramverk för världshandeln. bör tillseatt en viktig uppgift för miljökommittén inom World TradeOrganization, WTO, blir att göra en miljökonsekvensanalysav det nya som en grund för en framtidamiljöanpassning av avtalet. Detta bör ges regeringen tillkänna.EU:s handelsregler och svensk miljöpolitikNär det gäller om fri rörlighet av varor, så ärdet av högsta vikt att regeringen fortsatt tillämpar principenom att högsta tillämpade miljöskyddsnivå skall gälla.Riksdagen bör av regeringen kräva en årlig redovisning avhur arbetet bedrivs och vilket resultat som uppnåtts vadgäller frågan om att efter övergångstider skall kunnabehålla de miljökrav som ligger högre än EU:s. Riksdagenbör vidare av regeringen kräva en redovisning av hur denavser arbeta för att påverka och de övrigamedlemsländerna att skärpa miljökraven på produkter ochdärmed leva upp till löftena från inte minstsocialdemokraterna i kampanjen inför folkomröstningen attutnyttja ett EU-medlemskap för att höja miljöskyddsnivån ihela . I denna redovisning bör regeringen ävenredogöra för vilken strategi man avser tillämpa för attomsätta utbytesregeln i lagen om kemiska produkter inomramen för vårt EU-medlemskap i praktiken, och hur manavser arbeta för att och övrigamedlemsländer skall börja använda sig av samma princip imiljöarbetet. Särskild vikt bör läggas vid att för riksdagenredovisa en analys av den legala statusen mellan den svenskautbytesregeln och de delar av som rörhandeln mellan medlemsländer.Under hösten beslutades inom EU att ett nytt GeneralSystem of Preferences, GSP, skall träda i kraft från 1 januari1995. Det gamla systemet med kvoter har ersatts av ett nyttsystem med tullsatser. Till det nya systemet har knutitsmöjligheter för de utvecklingsländer som omfattas av avtaletatt få ytterligare sänkta tullar, om särskilda villkor uppfylls.De villkor som finns uppställda gäller att länder somuppfyller om förbud mot barnarbete samträtten att vara fackansluten och teckna kollektivavtal skallkunna ges lägre tullsatser än annars. Likaså skall samma sakgälla för länder som kan visa att man har ett långsiktigthållbart skogsbruk, definierat enligt de standarder somförhandlats fram i , ITTO.Det nya systemet är en kompromiss mellan ett förslag frånEU-kommissionen, som ville ha in ytterligare miljövillkor,och vissa medlemsländer som inte ville ha någon villkoradhandelspolitik överhuvudtaget. Det skall särskilt noteras, attparlamentet antagit ett förslag om att snabbt införalångtgående miljövillkor i det nya GSP-systemet. Sverigebör i det fortsatta arbetet vara pådrivande för att ytterligaremiljövillkor skall införas i GSP-systemet.Offensiv i EUMedlemskapet i EU ger en formell möjlighet attförändra . Hur framgångsrikt det blir berortill stor del på hur använder sitt inflytande.Framgång i EU beror också till stor del på vad vi lyckats medi vårt eget land.Det är angeläget att höja ambitionsnivån på miljöområdetsåväl nationellt som internationellt. Det är angeläget attkraftigt höja ambitionsnivån i miljöarbetet i EU.Miljöproblem skall förebyggas och en hållbar utvecklingsäkerställas. måste i EU bidra till att utvecklalångtgående och bindande överenskommelser.Centerpartiet anser att gemensamma EU-regler börutformas som minimiregler på en så hög nivå som möjligt.Genom förhandlingsresultatet med kandidatländerna har EUåtagit sig att se över sina miljöregler. måstemedverka till att det också leder till en skärpning av dem.Genom att söka samarbete med andra pådrivande länderskall utveckla och stärka EU:s miljöpolitik. Förslagsom innebär lägre ambitionsnivå ska motverkas.Genom förbättras möjligheten att fattabeslut om miljöregler enligt artikel 130s genom att kravet påenhällighet ersätts med kvalificerad majoritet. Detta börinnebära att minimidirektiv enligt artikel 130s används ihögre utsträckning. Minimidirektiv etablerar enmiljöskyddsnivå som länderna måste leva upp till i sinlagstiftning, men länderna är fria att införa striktareregler om de så önskar.Sverige kan inte acceptera att harmoniserade reglerinnebär en sänkt ambitionsnivå. Sådana direktiv bör därförligga på högsta tillämpade ambitionsnivå samt utformas såatt de tillåter länder att nationellt gå längre.Den s.k. miljögarantin, artikel 100a.4, ger ländernamöjlighet att under vissa förutsättningar ha striktaremiljökrav än de gemensamma på inre marknadens område.Denna artikel måste innehålla en reell möjlighet att bibehållaoch införa striktare regler nationellt. skall användadenna möjlighet fullt ut. Om garantin visar sig otillräckligbör ta initiativ till att artikeln revideras.Sverige måste verka för en större öppenhet också imiljöpolitiken. Det är viktigt att EU ökar samarbetet medmiljöorganisationer innan förslag antas.Både unionsavtalet och EU:s femtemiljöhandlingsprogram betonar en förebyggande strategi påmiljöområdet. I praktiken ligger EU långt efter iutvecklingen. De gemensamma EU-reglerna utgår ifrånutsläppsbegränsningar istället för kretsloppsanpassning. Vidden regeringskonferens som äger rum 1996 måste Sverigemed kraft driva den inriktning som vi ovan angett.På en rad områden måste EU:s miljöpolitik skärpas:Försurning. De gemensamma kraven måste skärpas.Utsläppen av försurande ämnen måste minska drastiskt nivå anpassad till vad naturen tål. Direktivet om storaförbränningsanläggningar måste anpassas till dennamålsättning. Kommissionen måste tydligare än hittillsengagera sig i det europeiska arbetet för att motverkaförsurning. EU bör spela en pådrivande roll inom om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar.Kretslopp. Kretsloppstänkandet måste få ettgenomslag i hela . EU:s arbete måste präglas av dettasynsätt. Producentansvaret skall gälla allt fler produkter.Gemensamma minimikrav avseende återvinning av olikaprodukter skall fastställas. Maximinivåer för insamling ochåtervinning ska avvisas.