mot · GI02Ju221 · 1995-01-25 00:00:00 — SammanfattningDen ekonomiska brottsligheten är utan tvivel ett allvarligtproblem och den måste bekämpas inte minst för attupprätthålla respekten för strafflagstiftningen och för attvärna moralen i näringslivet och i samhället i övrigt. Denekonomiska brottsligheten utgör också ett allvarligt hot motmarknadsekonomins funktionssätt. Ekonomisk brottslighethotar själva fundamentet för marknadsekonomin,samhällsmoralen och därmed den sociala välfärden.Självfallet är det av stor betydelse att kampen mot denekonomiska brottsligheten förs på ett sådant sätt attinsatserna i största möjliga utsträckning riktas motbrottslingarna och de brottsliga gärningarna som sådana.Samtidigt får lagändringar och andra åtgärder inte utformasså att de lägger hinder i vägen för den lagliganäringsverksamheten. Enligt vår bestämda uppfattningmåste det alltid råda balans mellan intresset att bekämpabrottslighet, å ena sidan, och konsekvenserna församhällsekonomin och medborgarna, å den andra sidan.Den ekonomiska brottsligheten är till sin natur svårutredd,vilket ofta innebär bevissvårigheter för åklagare infördomstol. Detta är ett stort problem för de myndigheter somhar att utreda och bekämpa ekonomisk brottslighet. Enligtvår mening kan det dock aldrig godtas att beviskraven sänksenbart för att lättare få till stånd en fällande dom.Bevislättnader sker alltid till priset av minskad rättssäkerhet.Enligt de grundläggande rättsstatliga principer somkännetecknar vårt rättssystem anses det viktigare attoskyldiga inte fälls än att en skyldig går fri. All brottslighetmåste således bekämpas inom de gränser som rättsstatensätter. Vi får aldrig tillåta att kampen mot brottsligheten ledertill en urholkning av de värden som statsmakterna har ettsärskilt ansvar att skydda.Uppmärksamheten måste även riktas mot deninternationella brottsligheten, och då inte minst den grovanarkotikabrottsligheten, som genererar en stor del av densamlade ekonomiska brottsligheten. Det är därför viktigt attäven Tullens arbete bedrivs effektivt och integreras i kampenmot ekobrottsligheten.Även kronofogdemyndigheternas verksamhet har enviktig funktion i det här sammanhanget.Kronofogdemyndigheterna spelar en nyckelroll när detgäller indrivning vid den grövre ekonomiska brottsligheten.Kronofogdemyndigheternas uppgift består bl.a. i att repareraskadeverkningarna genom att driva in åt staten vad somåtkommits genom ekobrott.Under den borgerliga regeringen gjordes viktiga insatser ikampen mot den ekonomiska brottsligheten. I denna motionkommer vi att bygga vidare på det som redan genomförts ochge ytterligare förslag till hur arbetet bör utvecklas för att blimer effektivt.I motionen behandlas bl.a. följande:Tillräckligt mångavälutbildade poliser och åklagare är avgörande för kampenmot den ekonomiska brottslighetenMyndighetssamverkanmåste utvecklasÖkad kompetens måste tillförasekobrottsutredningarAvskaffa skatteprivilegietAllatillgångar skall redovisas vid konkursBättre indrivningFörstärk tullen och dess roll i kampen mot deninternationella brottsligheten 2. revisorer om ekobrottsbekämpningenRiksdagens revisorer har i sin rapport Den ekonomiskabrottsligheten och rättssamhället, rapport /94:6, bilaga 1, s.7, sammanfattat den situation som socialdemokraternalämnade efter sig och som mötte den tillträdanderegeringen:Mot slutet av 1980-talet avmattades arbetet mot denekonomiska brottsligheten. Polisen lyckades inte fyllavakanser inom ekorotlarna i tillräcklig utsträckning.Ärendebalanserna växte och många brottsanmälningar blevinte föremål för utredning. Det blev allt tydligare attmyndigheterna inte hade resurser och kompetens att klara avsituationen.Revisorerna framhåller dock att myndigheternassvårigheter att bemästra de ekonomiska brottenuppmärksammats och att den föregåenderegeringens initiativ förbättrar myndigheternas situation menatt de initiativ som tagits inte varit tillräckliga. Arbetet bördärför, enligt revisorerna, drivas vidare, kompletteras ochsystematiseras.De synpunkter som framförs i revisorernas rapport ärvärda att beakta och stämmer väl överens med den kritik somden borgerliga regeringen framförde under sin mandatperiodoch som gällde tidigare socialdemokratiska regeringarsbristande insatser mot den ekonomiska brottsligheten. Denborgerliga regeringens syn på behovet av åtgärder motekobrottsligheten presenterades i rapporterna ''Svart på vittom ekonomisk brottslighet'' och ''Företagande & konkurrens på likvärdiga villkor''. I rapporterna redovisasutöver de åtgärder som regeringen vidtog -- och som alladirekt syftar till att minska ekobrottsligheten -- ytterligareförslag till effektiva åtgärder. Enligt vår uppfattning är det nuhögst angeläget att den socialdemokratiska regeringenvidareutvecklar arbetet från den plattform som har byggtsupp och som återges i de två ovan nämnda rapporterna.3. Insatser mot den ekonomiska brottsligheten 3.1 Polisbristen avhjälptUnder de borgerliga regeringsåren skedde en uppbyggnadav poliskåren, som minskat kraftigt andrahälft. Från det att den borgerliga regeringen tillträdde framtill ökade antalet poliser med ca 1 500. finns det 17 100 poliser. I budgetpropositionen har regeringenföreslagit ett besparingsbeting på påpolisväsendet /96. Regeringen avser enligt sittförslag att stoppa rekryteringen till och att iövrigt göra personalminskningar.Under åren 1997 och 1998 skall enligtbudgetpropositionen ytterligare sparasinom rättsväsendet. Denna besparing är ännu inte fördeladpå verksamhetsområdena, men ett står dock klart, och det äratt polisen kommer att drabbas hårt även under dessa år.Enligt våra beräkningar kommer besparingen i den förstaomgången att motsvara nästan 600 poliser. Besparingarna iden andra omgången innebär en ytterligare minskning medca 900 poliser. Då är vi också tillbaka där vi var när denborgerliga regeringen tillträdde . Den politiksom regeringen uppenbarligen har för avsikt att föra är minstsagt kortsynt och vittnar om okunnighet om de faktorer somär verkligt brottsförebyggande.3.2 Tillräckligt med välutbildade poliser och åklagare äravgörande för kampen mot den ekonomiska brottslighetenErfarenheterna har visat att polisbrist inte bara riskerarmedborgarnas omedelbara rättstrygghet, den leder även tillfärre och sämre brottsutredningar. ochbörjan av ökade den ekonomiska brottslighetenkraftigt. Underskottet av poliser bidrog bl.a. till attutredningar angående brottslighet drabbades mycket hårt.Många brottsanmälningar blev inte ens föremål för utredningparallellt med att ärendebalanserna växte. Den moderatleddaregeringens åtgärder för att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten har resulterat i att fler ekobrottsutredningarslutförs nu än under tidigare socialdemokratiska regeringar.Den grundläggande förutsättningen för att vi skall lyckaskomma åt den ekonomiska brottsligheten, liksom all annanbrottslighet, är att det finns tillräckligt med välutbildadepoliser och åklagare -- förstärkta med den ytterligare expertissom fordras -- som kan ägna sig åt brottsutredningar.Som ovan berörts har socialdemokraterna tidigare bortsettfrån detta faktum och det finns anledning att vara orolig föratt socialdemokraterna begår samma misstag även dennagång, när utvecklingen nu har vänt och ett förnyelsearbetehar påbörjats inom alla delar av polis- och åklagarväsendet.Vad som här anförts bör ge regeringen till känna.3.3 Ökad myndighetssamverkanUnder den föregående regeringens mandatperiod harRiksåklagaren, och gjorten omfattande översyn av administrativa rutiner,samverkansformer och kontrollåtgärder m.m. som berörinsatser mot den ekonomiska brottsligheten. Arbetetsinriktning har varit att effektivisera handläggningen, att ökakompetensen och samarbetet myndigheter emellan och attundanröja administrativa hinder. Myndigheternas arbete harockså innefattat att i ökad utsträckning samarbeta med ochta tillvara de kunskaper och erfarenheter som finns hoskonkursförvaltaren och de revisorer som konkursförvaltarenanlitar.Det är av central betydelse för brottsbekämpningen att desamverkansformer som skapats mellan myndigheterna fårbestå och att samarbetet mellan polis, åklagare,skattemyndigheter, kronofogdemyndigheter ochtullmyndigheter effektiviseras. Den kunskap och kompetenssom finns hos de olika myndigheterna måste ges möjlighetatt flöda fritt myndigheterna emellan. I den mån brister finnsi ansvarsförhållandena mellan myndigheterna bör deavhjälpas. Det gäller särskilt det grundläggande ansvar somåklagare har för att brottsutredningar bedrivs effektivt.3.4 Ökad kompetens måste tillföras ekobrottsutredningarEkobrottsutredningar kan bedrivas på ett effektivare sätt änvad som sker . Inte sällan blir resultatet av långa ochkostnadskrävande utredningar i särskilt komplicerade fall attåtal inte kan väckas -- och än mindre leda till fällande dom.Detta är naturligtvis ett oerhört resursslöseri för detallmänna. Den långa utredningstiden utgör ett hotmot den misstänktes berättigade krav på rättssäkerhet. Ensådan ordning är till nackdel för alla inblandade parter.I enlighet med Moderata Samlingspartiets uppfattning --att grundläggande rättsstatliga principer måsteupprätthållas -- kommer vi aldrig att kunna accepterasärskilda bevisregler för den ekonomiska brottsligheten.Svårigheterna som uppdagas i samband medekobrottsutredningar måste angripas på ett mer rättssäkertsätt än genom att t.ex. erbjuda åklagare bevislättnader.Vad vi efterlyser är högre kompetens från det allmännassida. Myndigheterna måste få tillgång till bättre instrumentför att kunna göra tidigare prioriteringar i utredningsarbetet.För detta fordras att kompetensen förstärks framför allt pååklagarsidan. Konkursförvaltare, som ofta har möjlighetenatt upptäcka ekobrottslighet, och revisorer bör i ökadutsträckning nyttjas i åklagarens arbete i form av juridiskteller annat expertbiträde; huvuddelen av all ekonomiskbrottslighet uppmärksammas i samband med konkurser.Effekten av det ökade inslaget av kvalificerad expertis iutredningsarbetet blir att åklagare snabbare kan ge en merrealistisk bedömning om en utredning kan drivas medframgång och resultera i åtal, som kan förväntas leda framtill en fällande dom. En sådan ordning skulle vara till gagnbåde för staten och den enskilde. Vad som anförts börriksdagen ge regeringen till känna.3.5 RÅSOPPå initiativ av den borgerliga regeringen beviljaderiksdagen Riksåklagaren extra resurser för tillskapandet aven särskild utredningsgrupp RÅSOP (Riksåklagarensspecialoperation). RÅSOP inrättades meduppgift att ta sig an undersökningar i ärenden som rörkvalificerad ekonomisk brottslighet riktad mot banker ochandra finansinstitut. Detta arbete har enligtutredningsgruppens ledning utvecklats på ett mycketfruktbärande sätt. Verksamheten har successivt byggts uppoch drivs med full kapacitet. Det samarbete som harkommit till stånd mellan utredningsgruppen,och bankerna upplevs som en stortillgång av samtliga inblandade parter. Fram till hade två åtal väckts och en fällande dommeddelats. skall ytterligare fallavgöras.Utredningsgruppen anser att det ännu är för tidigt att sägahur riksdag och regering skall gå vidare medlagstiftningsfrågorna. I stället framhålls att det är angelägetatt nu avvakta hur domstolspraxis kommer att utvecklas pådetta område för att se om, och i så fall vilka, luckor ilagstiftningen som blottats.Utredningsgruppen betonar särskilt att det saknaseffektiva instrument och klara rutiner inom bankväsendet föratt utreda vad som hänt och nämner bl.a. trolöshets-,vårdslöshetsbrott och företagsbot som exempel att funderavidare på.Vi utgår från att regeringen uppmärksamt följer det arbetesom RÅSOP bedriver och att de synpunkter och förslag somRÅSOP kommer att presentera ocksåkommer att hörsammas av regeringen.3.6 Teknisk utrustning, ADBFör /94 öronmärkte regeringen 60miljoner kronor för att förstärka och utveckla denkvalificerade kriminalpolisverksamheten, särskilt vad gällerteknisk utrustning och ADB-stöd. En väsentlig del av dessamedel har anvisats för den kvalificerade ekonomiskabrottsbekämpningen.3.7 Fler eko-åklagareI enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen(prop. 1993/94:100, JuU23) beslutade att förstärkaåklagarväsendets budget med , vilketmotsvarar 30 nya eko-åklagare. Tjänsterna håller nu på atttillsättas runt om i landet.3.8 ''Ekobrottskommando''Regeringen beslutade att en central enhet (ettekobrottskommando) för bekämpning av ekonomiskbrottslighet skall inrättas . Regeringen uppdrog åt Riksåklagaren,och att, under ledning avRiksåklagaren, utarbeta ett förslag till väsentligt fördjupatsamarbete på rikstäckande nivå mellanStatsåklagarmyndigheten för speciella mål,och berörda delar avskatteförvaltningen och exekutionsväsendet. presenterade Riksåklagaren gruppensförslag om inrättande av ett ekobrottskommando förregeringen.Den dominerande uppgiften för enheten skall enligtförslaget vara den operativa verksamheten. Enheten skallhandlägga de allra mest omfattande, tidskrävande ochjuridiskt komplicerade ärendena som rör ekonomiskbrottslighet. Vidare bör ärenden som rör helt nyabrottsföreteelser kunna handläggas av enheten. I förslagetframhålls att detta kan vara ett sätt att snabbt försöka få framdomstolsavgöranden eller att kunna lägga fast lämpligaarbetsmetoder som sedan kan överföras till regionala ochlokala myndigheter.Enheten föreslås också fungera som en''föregångsmyndighet'', dvs. utgöra en allmänkunskapsresurs, bl.a. i internationella frågor, för andraåklagarmyndigheter och för polismyndigheter somhandlägger ärenden angående ekonomisk brottslighet.Vidare bör enheten allmänt verka för utveckling när detgäller bekämpningen av ekonomisk brottslighet.Vår förhoppning är att även den socialdemokratiskaregeringen ansluter sig till de intentioner som ligger bakomtillskapandet av ett ekobrottskommando och ser till att dettaviktiga arbete fullföljs.4. Regler om ansvarsgenombrott skapar osäkerhet inomnäringslivet men minskar inte ekobrottslighetenRegeringen beslutade omtilläggsdirektiv (dir. 1994:143) till attutforma regler om s.k. ansvarsgenombrott och ta ställning tillvilka olika företeelser som bör föranleda ansvarsgenombrott.Ansvarsgenombrott innebär att en delägare i ett aktiebolageller en ekonomisk förening kan bli personligtbetalningsansvarig för bolagets eller föreningens skulder.Justitieministern har i ett pressmeddelande i anledning avbeslutet uttalat sin övertygelse om att en lagreglering avfrågan om ansvarsgenombrott kan bidra till att motverka detmissbruk av aktiebolagsformen som ibland förekommer ochdärmed bli ett viktigt medel i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten.Det finns åtskilliga svagheter i ett uttalande av detta slag.Det vittnar bl.a. om bristande respekt för personligbetalningsfrihet för aktiebolags förpliktelser, som är avcentral betydelse för vårt näringslivs hela funktionssätt.Enligt vår uppfattning måste det fordras mycket starka skälför att göra avsteg från denna regel. Sådana skäl föreliggerinte i detta fall.I sammanhanget vill vi också erinra om deställningstaganden i denna fråga som lagutskottet gjordehösten 1992 och (bet. 1992/93:LU14 och LU40).I det förstnämnda betänkandet underströk utskottet principenom personlig ansvarsfrihet för bolagets förpliktelser och dessbetydelse för företagen och näringslivet samt framhöll att defall då principen genombrutits i rättspraxis är få till antaletoch avser speciella situationer. Utskottet delade denborgerliga regeringens bedömning, som hade kommit tilluttryck genom ett beslut om tilläggsdirektiv tillAktiebolagskommittén (dir. 1991:98), att behovet av attinföra särskilda regler om ansvarsgenombrott saknades.Våren 1993 hade utskottet ingen annan uppfattning. Vidbåda tillfällena följde utskottets hemställan.Mot denna bakgrund framstår regeringens förslag attinföra regler om ansvarsgenombrott som bara ytterligare ettförslag till verkningslös åtgärd i kampen mot denekonomiska brottsligheten.5. Avskaffa skatteprivilegietVi efterlyser ett mer jämbördigt regelsystem iförmånsrättsordningen för samtliga fordringsägare,inklusive staten. Om förmånsrätten för skatter avskaffasskulle staten tvingas att bevaka sina fordringar på sammavillkor som övriga fordringsägare. Vi är övertygade om atten sådan ändring i förmånsrättsordningen skulle innebära attoseriös och brottslig företagsverksamhet skulle upptäckasbetydligt snabbare än vad som sker i dag.Staten står också bäst att bevaka sina fordringar.Skattemyndigheterna granskar bolagensredovisningar och därtill fogat redovisningsmaterial isamband med den allmänna självdeklarationen. Vidare kankronofogdemyndigheterna numera följa alla förfallnaskattefordringar och alla begärda utmätningar ochhandräckningar. Genom kronofogdemyndigheterna harstaten tillgång till ett effektivt informations- ochvarningssystem och är därför genom skattemyndighetensoch sin egna information den borgenär som är bäst skickadatt snabbt tolka varningssignaler från ett företag medekonomiska bekymmer. Staten får härigenom också bästinblick i en gäldenärs betalningsförmåga. En borgenär medmöjlighet till sådana insikter måste givetvis bära ansvaret föratt ingripande sker på ett tidigt stadium vidbetalningssvårigheter.Även i detta sammanhang vill vi knyta an till regeringenslöfte om en samlad strategi mot ekobrottsligheten.Enligt vår mening skulle regeringen kunna lämna ett viktigtbidrag till kampen mot den ekonomiska brottslighetengenom att avskaffa skatteprivilegiet. Därigenom skulle ocksåden orättvisa som drabbar de minst resursstarkaborgenärerna, såsom leverantörer, minska.6. Alla tillgångar skall redovisas vid konkursEnligt gällande konkurslagstiftning kan svenskamedborgare som är skrivna utomlands begära att enpersonlig konkurs i skall behandlas som en''särkonkurs''. Detta innebär att fastigheter, bolag, bilar ochtillgångar i andra länder inte omfattas av konkursen. Någonskyldighet för konkursgäldenären att lämna upplysningar omtillgångarna till svensk domstol föreligger inte. En konkursi hindrar således inte en utlandssvensk från attfortsätta att leva gott på det han eller hon äger utomlands.Efter ett mycket uppmärksammat konkursfall, i vilket enaffärsman utnyttjat ett kryphål i den svenska lagstiftningenpå ett stötande sätt, påbörjade den borgerliga regeringen ettutredningsarbete av konkurslagstiftningen i syfte att ändralagen så att även utländskt kapital måste uppges vidpersonlig konkurs. Detta arbete måste nu ha kommit en brabit på väg, och vi utgår från att regeringen inom en snarframtid kommer att lämna förslag till ändring i konkurslageni enlighet med den föregående regeringens intentioner.7. Bättre indrivningDen verksamhet som bedrivs inom exekutionsväsendet ärsynnerligen viktig även för ekobrottsbekämpningen. Det ärnödvändigt att kunna driva in de fordringar det allmänna ochandra borgenärer har. Fungerar verksamheten väl uppnåssamtidigt en preventiv effekt. Särskilt viktigt är att det finnsförutsättningar att agera snabbt från det att det allmänna elleren borgenär lämnar in en ansökan till dess att verkställighetkan ske. Långa handläggningstider riskerar möjligheterna tillframgång i indrivningen.För att kampen mot den ekonomiska brottsligheten skallkunna bli effektiv krävs, som tidigare nämnts i motionen, attalla berörda myndigheter samverkar. De resurser som anslåstill kronofogedemyndigheterna ger ett tydligt resultat genomindrivningen. tillbaka minskar antaletkonkurser. Balanserna ligger emellertid på över30 000 ärenden. Statens fordringar i konkursärenden, som ejär avslutade, uppgår till ca 40 miljarder kronor.Kronofogdemyndigheterna har under innevarandebudgetår disponerat ett tillfälligt resurstillskott på . Regeringen föreslår ibudgetpropositionen en neddragning till . Vi motsätter oss en sådan neddragningeftersom det för denna typ av anslag är särskilt viktigt attkontinuiteten i verksamheten kan upprätthållas. I likhet medall annan verksamhet tar uppbyggnadsfasen även här en visstid innan avkastningen, i form av bättre indrivningsresultat,uppnås. I sammanhanget bör särskilt noteras attspecialindrivningen har en nyckelroll när det gällerindrivning i samband med grövre ekonomisk brottslighet.Enligt vår mening är det angeläget att myndigheterna gesmöjlighet att påskynda arbetet med att minska balansernaoch effektivisera indrivning som har samband medekonomisk brottslighet. Vi föreslår därför ett i förhållandetill regeringen ökat anslag med för budgetåret 1995/96.8. Tullen och bekämpningen av den internationellabrottslighetenTullen är en av flera myndigheter som har viktiga uppgifteri det samlade arbetet mot organiserad brottslighet, medinfluenser från utlandet. Det handlar kanske framför allt omden gränsöverskridande narkotikabrottsligheten, som ocksåkan ha starka kopplingar till internationell ekonomiskbrottslighet.En av de vanligaste frågeställningarna fram tillfolkomröstningen var, om aktivaarbete för att bekämpa narkotika och andra droger skulleförsvagas vid ett EU-medlemskap. Vi moderater hävdadekonsekvent att gränsskyddet mot narkotika inte skulleförsämras vid en anslutning till EU, trots att gränskontrolleni allmänhet skulle minska. Ett ökat internationellt samarbetemellan olika myndigheter kommer i stället att medförabetydelsefulla förbättringar.I linje med denna ståndpunkt beslutade hösten1994 om övergångsbestämmelser för Tullen som innebär attTullen skall ges möjligheter att ingripa vid gränserna iprincip enligt tidigare regler. Det är naturligtvis mycketangeläget att så kan ske fram till dess att det planeradeEuropasamarbetet mot narkotikabrottsligheten har byggtsupp på ett effektivt sätt. En av Tullens kanske viktigasteuppgifter skall i fortsättningen vara att i samarbete medsvenska och internationella myndigheter bekämpa denillegala handeln med bl.a. narkotika. Tullens insatser i frågaom drogbekämpning kommer således inte att minska utanskall även ges högt prioritet vid såväl den inregränsen som den yttre.Mot denna bakgrund är det mycket förvånande attregeringen i budgetpropositionen föreslår ettbesparingsbeting på som innebär att manallvarligt måste ifrågasätta om Tullen klarar att ställa om sinorganisation och ändå leva upp till den målsättning som ladesfast av . Enligt kommer effektenav besparingskravet att bli att den tidigare ambitionen pånarkotikabekämpningens område måste sänkas. Självklartinger det oro när ledningen för Tullen kommenterarregeringens budgetproposition med uttalandet att ambitionennär det gäller narkotikabekämpningen inte kan fullgöras pådet sätt regeringen anger. Med Tullens redovisade förslagförsvinner exempelvis Tullens närvaro vid ett antal platser iSverige med internationell luftfart.Även om inträde i EU kommer att frigöra resurserinom Tullen till följd av förenklingar i utrikeshandeln mellanSverige och övriga medlemsländer, så kvarstår dock detfaktum att står utanför EU och att behovet avtulltjänster vid tredjelandshandeln kommer att påverkatullens personalbehov.Moderata Samlingspartiet avvisar därför regeringensförslag avseende anslag till för budgetåret1995/96, samt inriktningen på besparingsåtgärderna förbudgetåren 1997 och 1998.Med vårt budgetförslag, som för /96överensstämmer med framställning,torde personalstyrkan vid Tullen för de tre aktuellabudgetåren kunna bli 300 personer fler än vad som blirföljden av regeringens förslag.Vad gäller inriktningen av anslag till förbudgetåren 1997 och 1998 anser vi att denna bör ligga på ennivå som är sammanlagt över den avregeringen nu föreslagna inriktningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidareutveckling av denborgerliga regeringens insatser mot den ekonomiskabrottsligheten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillräckligt många välutbildadepoliser och åklagare,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad myndighetssamverkan,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion anförts om ökad kompetens för att kunna göraekobrottsutredningar,5.