mot · GI02U407 · 1995-01-25 00:00:00 — Vi lever i en dramatisk tid präglad av motsatta krafter, såvälstora hot mot mänsklighet och miljö som nya möjligheter attskapa en ny världsordning i fred och säkerhet. Förgiftningenav jord, luft och vatten kastar mörka skuggor över framtiden.Den massiva upplagringen av nukleära och konventionellavapen hotar vår överlevnad. Skuldkrisen gör världsekonominexplosiv. Diktaturer härskar alltjämt i flera nationer i ,och och antalet kränkningar avmänskliga rättigheter ökar.Det slut gav anledning att hoppas på en enadvärld inriktad på fred och samarbete. Vi har i stället måst åsehur ett stort antal inbördeskrig brutit ut och hur konflikter tillföljd av etniska, religiösa, politiska och sociala förhållandenhotar säkerheten i och världen. Av 90 beväpnadekonflikter --93 ägde 79 rum inom nationermed regeringar, organisationer och grupper som aktörer. Avallt att döma kommer krig och väpnade konflikter attfortsätta att vara ett av världens huvudproblem i framtiden.I vårt eget land gör oerhört tragiska händelser ossmedvetna om våldets brutalitet, om hur innehav ochanvändning av vapen blir allt vanligare, hur våldet sprider sigbland barn och ungdom.Mot denna bakgrund av hot, kriser, konflikter och våld hardiskussionen om säkerhetsbegreppet breddats ochfördjupats. Ett vidgat säkerhetsbegrepp bekräftades redanvid om sambandet mellan nedrustning ochutveckling 1987:Säkerhet har inte bara militära utan också ekonomiska,sociala, humanitära, ekologiska och mänskligarättighetsaspekter. Förbättrad säkerhet kan å ena sidan skapavillkor som gynnar nedrustning och å andra sidan erbjudaden miljö och den tillförsikt som behövs för ettframgångsrikt utvecklingsarbete.Samtidigt kan vi iaktta hur krisen i världen drabbar oss allaoavsett nationsgränser. Även säkerhetsbegreppet har vidgatstill att bygga på principen om global säkerhet. Detinternationella samarbetet för mänskligheten och miljön --för fred, frihet, demokrati, mänskliga rättigheter och enekologiskt hållbar utveckling -- är vägen till nationellsäkerhet, för verklig mänsklig säkerhet och trygghet.FN:s generalsekreterare efterlyser i sitt Handlingsprogramför fred (An Agenda for Peace, 1992) resurser för system förtidig varning, konfliktförebyggande åtgärder, medling,konfliktlösning och fredsbyggande verksamhet. Han noterarockså att satsningar på förebyggande diplomati är den mesteffektiva och lönsamma användningen av mänskliga ochmateriella resurser -- liksom naturligtvis också den mesthumana.Generalsekreteraren förväntar sig att uppbyggnaden avdetta säkerhetssystem skall ske med hjälp av insatser på olikanivåer, av FN och dess organisationer, av regionala organ,t.ex. , av nationer ochfrivilligorganisationer (,inklusive kyrkor och samfund), av akademiska institutioner,parlamentariker, näringsliv, olika yrkesgrupper, medier ochden stora allmänheten -- alla måste involveras i detta arbete.Vid sitt besök i efterlyste Boutros-Ghalisärskild svensk hjälp till utveckling av utbildningen för civilafredsinsatser.Internationella och nationella frivilligorganisationer hargenom historien kommit till undsättning och stöd ikrissituationer orsakade av krig eller naturkatastrofer. De hardeltagit i minröjning, övervakat val, repatrierat flyktingar,bistått dem som hotats av kidnappning, tortyr eller mord, ochde har sörjt för mat, husrum och transporter för krigets offer.Frivilligorganisationerna har också alltmer börjat medverkai fredsbyggande insatser.Ett aktuellt exempel är samarbetsprojektetFredsövervakning i , PEMSA, mellan sjuttonsvenska folkrörelser, organisationer, kyrkor och samfundoch tre sydafrikanska organisationer. 66 fredsövervakarearbetade i för att enligt huvudsyftet ''medverka tillatt våldet och det ständiga hotet om våld minskar och på siktelimineras för att möjliggöra att valkampanjer och val kangenomföras och att valresultaten accepteras utan risk förupptrappning av våldet''.Enligt de delmål som övertogs av de sydafrikanskasamarbetsorganisationerna skulle fredsövervakarna genomett ''aktivt mandat'' -- utöver själva närvaron --samlainformation om våldet, analysera förlopp och orsaker,dokumenterarapportera till de olika organisationerna,sprida informationskapa opinion mot våldetstimulera tillaktioner som förhindrar och motverkar våld, medverka isådana aktionerstärka de organisationer som stöder dennationella fredsöverenskommelsen (National PeaceAccord)främja samarbete mellan dessa organisationer.Projektet finansierades avSIDA. En omfattande utvärdering har genomförts avsociologiska institutionen vid . Trotsatt projektet varit behäftat med vissa begränsningar, vilkabeskrivs i rapporten (t.ex. projektets pilotkaraktär, brist påerfarenheter av liknande projekt, underbemanning avadministrationen på det svenska kontoret, olika spänningar iprojektet, mottagarorganisationernas brist på tillräckligkapacitet) skriver de oberoende utvärderarna att det är ''vårbedömning att Fredsövervakning i varit envärdefull insats i det sydafrikanska fredsarbetet inte baragenom fredsövervakarnas närvaro utan också genomagerande i enlighet med ett vidare mandat (i enlighet med deangivna delmålen)''.Utvärderarna hänvisar också till den förändradevärldssituationen och det stora antalet inomstatligakonflikter, där stater är de enda aktörerna utan dären mängd icke-statliga aktörer spelar en växande roll bådesom parter i konflikter och som konfliktlösare -- samtidigtsom existerande strukturer för internationell konfliktlösninghuvudsakligen baseras på mellanstatligt samarbete:Flera debattörer, forskare och organisationer har framförtsynpunkten att med den mångfald av pågående ochpotentiella konflikter inom stater som världssamfundet stårinför -- och med ett redan starkt överbelastat -- kan NGOsspela en nyckelroll både för att förebygga, övervaka ochbygga fred. Med pågående konflikter i bl.a. ,, , det forna Juboslavien, ,och starka konfliktformationer i bl.a. stora delarav det forna och måste detinternationella samhället hitta nya vägar både för attförebygga att konflikter bryter ut och bidra till att lösapågående konflikter.PEMSA är ett försök från folkrörelserna att möta dessautmaningar. Projektet har visat hur folkrörelser/NGOsgenom att samverka över organisations- och nationsgränserkan bidraga till att stärka fredsprocesser på lokal nivå genomatt stödja det civila samhället och därmed skapaförutsättningar för ett långsiktigt fredsbyggande. PEMSAhar också visat att NGOs kan utarbeta ett projekt,förankra det både i och samt implementeradetta med begränsade resurser.Det finns alltså nu en långtgående internationell samsynvad gäller insikten att konflikthantering och konfliktlösningsteg för steg måste ersätta militära rustningar som ett medelatt möta världens säkerhetspolitiska behov. Den kris sområder i världen visar på behovet av en utvidgning av civilafredstjänster till att också omfatta exempelvis medling,förhandling, konflikthantering, stöd till skydd för mänskligarättigheter, demokratiträning och utbildning som medverkartill icke-våldsliga lösningar på konflikter.Den nya synen på säkerhet kommer mycket tydligt tilluttryck i det socialdemokratiska partiets politiska dokumentinför valet , Gränslös demokrati -- säkerhet ochsolidaritet inför 2000-talet:I dag efter det slut och med den växandeinsikten om ett regionalt och globalt samöde, befinner vi ossi en liknande situation som i början av omorienteringen på1960-talet med ett starkt omvärldsberoende och i behov avnytänkande. Det behövs en helhetssyn, en integrerad svenskpolitik för solidaritet och säkerhet, fred och utveckling ivärlden.Vi vill att en nationell kommission tillsätts i syfte att seöver och stärka internationella ansvarstagande.Det har blivit uppenbart att säkerhet efter det kalla krigetsslut mer och mer måste byggas med icke-militära medel.Det är oerhört svårt att i praktiken bryta vanan att försökabygga säkerheten med militära maktmedel. harunder givit viktiga bidrag -- på olika nivåer -- tillframväxten av den internationella säkerhetspolitiken: detfredsbevarande konceptet , ''nedrustning ochutveckling'', ''gemensam säkerhet'' och globalt samarbete''.Vi har en lång tradition av medling och brobyggande. Vi harstarka och medvetna folkrörelser som aktivt deltar i arbetetför fred och demokrati, såväl inom landet sominternationellt.Vi lever i ett avgörande skede i historien. är tiden inneför att gå i spetsen för en ny säkerhetsordning. Föratt det skall ske krävs att den socialdemokratiska regeringenverkligen tillsätter den föreslagna nationella kommissionenoch ger den klara och tydliga direktiv om hur den skall seöver och stärka internationella ansvarstagandegenom icke-militära civila fredsinsatser.En icke-militär säkerhetsstruktur kräver en omdisponeringav resurser från traditionella försvarsutgifter tillsäkerhetsskapande samarbete: system för kontinuerligbevakning av konfliktområden som tidigt kan gevarningssignaler, konfliktförebyggande verksamhet,fredsstiftande verksamhet som t.ex. medling ochkonfliktlösning, samt fredsbyggande verksamhet(avväpnande av stridande parter, utbildning i mänskligarättigheter och demokratiska processer etc.) för att stärkafreden i ett område och förhindra att konflikt bryter ut pånytt. Det krävs en genomgripande analys av funktioner ocharbetsuppgifter och förslag till arbetsfördelning. Dessutomkrävs liksom för militära strukturer medel för organisation,administration, kommunikation, utbildning, transporter,sambands- och underhållssystem etc.Tiden är inne att steg för steg förverkliga den nyaordningen på nationell och internationell nivå och därmedvisa på vägen ut ur kaos och krig. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en nationellkommission för att se över och stärka Sverigesinternationella ansvarstagande genom icke-militära civilafredsinsatser,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ekonomiska resursertill frivilligorganisationerna för icke-militära fredsinsatser.