mot · GI02Jo29 · 1995-04-06 00:00:00 — med anledning av skr. 1994/95:167 Det svenska miljöarbetet i EU -- Inriktning och genomförande Det svenska miljöarbetet inom och utom EUMiljöpartiet var liksom stora delar av miljörörelsenmotståndare till ett svenskt EU-medlemskap. Efter att enmajoritet av de röstande avgivit sin röst till förmån för ettmedlemskap, accepterar vi givetvis detta och kommer attinom EU:s ramar verka för att en långsiktigt hållbarmiljöpolitik kan genomföras. Vi anser det emellertid avstörsta vikt att ett land kan gå före på miljöområdet inom EU.Miljöpolitiken inom EU kommer ofta till korta.Anledningen till detta är att unionens miljöpolitik delas uppi två delar. Beslut om varunormer, dit även kemikalierhänförs, beslutas enligt paragraf 100a, som reglerar den friahandeln. För beslut enligt denna paragraf beslutas medkvalificerad majoritet. Beslut om utsläpp,konsekvensanalyser och annat som inte rör handel beslutasenligt paragraf 130 r--t. Också beslut enligt denna paragrafbeslutas med kvalificerad majoritet utom beträffandemiljöavgifter, fysisk planering och val av energisystem, därenhällighet krävs.Dagens miljöproblem i den industrialiserade världenhandlar alltmer om innehållet i varor. I kemikaliesamhälletinnehåller varorna en mängd olika material och kemikalier,som sprids både vid användning och destruktion. Eftersomvarureglerna enligt paragraf 100a är totalharmoniseraderegler och måste vara lika över unionen har det varit omöjligtför ett land att gå före inom miljöpolitiken.Vid inträdet fick en rad med undantag just inomområdet miljö och hälsa. Exempel på detta är kontroll motgalna ko-sjukan (), kontroll mot svinpest (),övervakningssystem för växtsjukdomar (), förbud motantibiotika i djurfoder (), förbud mot kadavermjöl (treår), strängare avgasregler (till 1/10 -96), strängare regler förkemikalier som klorerade lösningsmedel, växtskyddsmedel,kadmium, arsenik, tennorganiska föreningar, PCP,kvicksilverbatterier och märkning och klassificering avkemikalier (). Men EU understryker att ''dessaövergångsregler inte får leda till gränskontroller och vidslutet av perioden ska de miljöregler som då gäller (i EU)vara antagna av de nya medlemmarna under sammaförhållanden som för äldre medlemmar''. Om EU inte hunnitikapp försämras alltså våra miljöregler.Anpassningen är ensidig.Det är alltså viktigt för att agera ifrån två håll.Sverige måste verka för att miljöfrågorna ges större tyngdinom EU. Regerings- och statschefskonferensen är ettviktigt och centralt forum då miljöfrågorna kan lyftas ochges en framskjuten roll. Det svenska arbetet i EU måste syftatill att förändra EU:s grundläggande miljöpolitik.Miljöskydd och resurshushållning måste bli ett övergripandemål i all EU- politik och införas som ett av unionensgrundläggande mål i artikel B, unionsfördraget. Vackra ordom långsiktig ekologiskt hållbar utveckling räcker inte. Iverkligheten ökar miljöbelastningen inom unionen, allt flerkemikalier används och som svar på kemikaliesamhälletökar antalet allergier och överkänsligheter hos framför alltbarn. De vackra orden måste få en reell innebörd och avsättaspår i politisk handling. Försiktighetsprincipen ochsubstitutionsprincipen måste reellt bli vägledande för beslut,både i och unionen. Även de bör skrivas in ifördraget. Likaså är det angeläget att det i fördraget slås fastatt den gemensamma politiken i EU skall leda till en hållbarutveckling och att ett långsiktigt hållbart samhälle måste varaett övergripande mål mot vilket alla politiska beslut skallprövas.På regeringskonferensen måste också slås fast attvarje land har rätt att gå före. Det innebär att varje land harrätt att ha strängare miljöregler än övriga länder i unionen.Detta måste också gälla varureglerna paragraf 100a,eftersom just varor och deras innehåll är ett av de störstamiljöproblemen . Varureglerna måste vara minimireglergällande för alla, men det måste vara tillåtet för ett land attha strängare regler. Det kan inte få vara en rättighet inomunionen att tvinga på andra länder kemikalier och ämnenman inte vill ha inom landet, rätten att få värna miljö ochhälsa måste gå före. Detta måste vara av yttersta vikt förSverige att driva under regeringskonferensen. Ty det är pågrund av just de totalharmoniserade reglerna enligt paragraf100a, som vi tvingats till övergångstid för vårasträngare regler för kemikalier som klorerade lösningsmedel,växtskyddsmedel, kadmium, arsenik, tennorganiskaföreningar, PCP, kvicksilverbatterier och märkning ochklassificering av kemikalier. Genom att gå före kan varjeland visa vägen och få igång utveckling av miljöbättrealternativ. Får gå före kan vi behålla de strängarereglerna för ovan nämnda ämnen och vi slipper denförsämring, som hotar, . Får vi gå före kan viockså få fart på det svenska miljöarbetet, som riskerar atttotalt avstanna, eftersom besluten inte ligger i längre.Sverige måste också verka för att EU intar en mermålmedveten och kraftfull hållning i den internationellamiljöpolitiken till exempel vad gäller att aktivera EU:s roll iVärldsbanken och att följa upp Riokonferensen.Ekonomi och ekologiDessa två är intimt förenade. Den ekonomiskautvecklingsmodellen som tillämpas i industriländernaär inte ekologiskt hållbar. Samhället utvecklas inte mot enallt större ekologisk hållbarhet, snarare tvärtom. Ekonominmåste läggas om för att utvecklingen skall gå mot detlångsiktigt hållbara samhället. Vi menar att en skatteväxlingär ett medel för att nå detta mål.Med skatteväxling avser vi att skatt på utsläpp och ändligaresurser skall ökas och skatt på arbete minskas. Miljöpartiethar utvecklat dessa tankegångar i flera rapporter ochmotioner. Vi anser att detta inte bara leder till ett samhällemer i balans med de ekologiska ramar innanför allt levandepå jorden existerar, det leder också till ett samhälle med lägrearbetslöshet och större värdighet för människorna.Vi anser att skall driva skatteväxlingen inom EUsom en ekonomisk modell för att komma till rätta medmiljöproblemen och skapa en hållbar utveckling. Det ärockså viktigt att även på detta område går före ochvisar att skatteväxling ger positiva effekter. I ett läge när bådearbetslösheten och miljöproblemen är stora måste nya idéerprovas.För att detta skall vara möjligt måste ett land inom unionenkunna ha högre miljöskatter än andra. De ekonomiskastyrmedlen inom miljöpolitiken är en nödvändig del iutvecklingen mot ett hållbart samhälle. Naturligtvis skallSverige verka för att miljöskatter förstärks inom helaunionen, men möjligheten att gå före och visa vägen är enviktig princip.Regeringens förslag till prioriterade områdenI förslaget lyfts försurning och klimatförändringar,kretsloppsanpassning, biologisk mångfald,bekämpningsmedel och kemikalier som prioriteradeområden.Miljöproblemen är mycket komplexa . Det går t.ex.inte att diskutera biologisk mångfald utan att komma in påförsurningen, kemikaliehanteringen, trafik, energi ochjordbruk. Det går heller inte att diskutera kemikalier utan attdiskutera varuhantering, avfallsfrågor, trafik och energi. Inteheller försurningsfrågorna kan diskuteras utan atttrafikfrågor och energifrågor fokuseras.Ett ytterligare prioriterat område vill vi lägga till, nämligenvärnandet av hotade biotoper. Mer om detta i samband meddiskussion om biologisk mångfald.Försurning och klimatpåverkanEtt av de största hoten mot miljön i detta avseende är detstora transportarbetet på vilket hela unionen vilar. Sverigemåste aktivt verka för att transporterna läggs över på järnväg.Även användning av privatbilar måste minska i unionen. FörSveriges del kommer inte målet att minska utsläppen avkväveoxider att nås. bör verka för attEU antar målet att utsläpp av NOx skall minska till år 2005.Vi anser det riktigt att ställa krav påsvavelhalt i fartygsbränsle. En nivå på för trafik i och motionerade vi omunder året och stödjer, men vi vill att detta skall vara ettdelmål. måste svavelhalten i fartygsbränslen sänkastill 0,1 %.Användning av alternativa bränslen som alkoholer,rapsmetylester med flera måste uppmuntras. Enligtmineraloljedirektivet får dessa drivmedel inte skattemässigtgynnas annat än under ett försöksstadium. Detta medför attintroduktionen av ekologiskt bättre produkter framtagna avförnybara råvaror försinkas. Det är viktigt att driverfrågan om förändring av detta. Ett viktigt led i den hållbarautvecklingen är att växla över till förnybara bränslen, sominte ger en nettotillförsel av koldioxid till atmosfären.Ozonnedbrytande ämnen används fortfarande. måsteverka för att en avvecklingsplan som den som finns i Sverigesnarast införs i EU. Målet i är att all användning avsåväl hårda som mjuka freoner liksom metylbromid skall haupphört . ser dock helst att detta måltidigareläggs och att ambitionen nationellt inte avtar.Ämnena måste substitueras ut och vi anser attSverige bör verka för att all användning skall ha upphört år2000. Användningsförbudet måste även innefatta handelmed varor innehållande förbjudna ämnen inom EU, liksomhandel med återvunna ämnen.KemikalierSom tidigare anförts är det av yttersta vikt att intebehöver backa på de miljökrav som finns för dekemikalier vi erhållit undantag på. Dessa ärkemikalier som klorerade lösningsmedel, växtskyddsmedel,kadmium, arsenik, tennorganiska föreningar, PCP,kvicksilverbatterier liksom märkning och klassificering avkemikalier. måste alltså med kraft driva att ett landinom EU skall kunna gå före. Reglerna i paragraf 100a måstetolkas som minimiregler och om det inte är möjligt måstevarureglerna ändras från att vara totalharmoniserade till attbli minimiregler. Det kan inte få vara en rättighet inomunionen att tvinga på andra länder kemikalier och ämnenman inte vill ha inom landet. Rätten att få värna miljö ochhälsa måste gå före.Försiktighetsprincipen ochsubstitutionsprincipen, utbytesprincipen finns i EU:s femtemiljöhandlingsprogram, men har de inte fåttnågon som helst juridisk tyngd. skall verka för attdessa principer blir grundläggande i EU:s lagstiftning, ochatt de skrivs in i unionsfördraget vid revisionen 1996.Sverige skall i den pågående revisionen av EU:s femtemiljöhandlings- program driva kravet att EU som mål för sinkemikaliepolitik anger att alla svårnedbrytbara ochnaturfrämmande ämnen skall avvecklas. Särskilt debioackumulerande ämnena måste försvinna. måsteockså kräva att en rad konkreta avvecklingsmål skrivs in iEU:s miljöprogram, bland annat gällande tungmetaller,klorerade lösningsmedel och PVC.En ny grupp avmiljögifter börjar uppmärksammas, de så kalladehormongifterna. Det är ämnen som går in i djurs endokrinasystem och på grund av likhet med artegna substanserorsakar skador. Nonylfenol, som finns i tvättmedel ochplaster är ett exempel på ett vitt spritt sådant ämne. Ett annatär DEHP, en ftalat som används i stora mängder som additivi PVC. Ämnet är globalt spritt och bioackumuleras. Sverigebör ta en ledande roll för att få uppmärksamhet kringdessa miljögifter, som kan orsaka skador bland annatkopplade till fortplantningen. Försiktighetsprincipen ochsubstitutionsprincipen måste tillämpas strikt beträffandedessa ämnen. bör gå före och ta fram en nationellavvecklingsplan för i första hand nonylfenol och DEHP.Sverige bör driva att avvecklingsplaner för hormongifterutarbetas och antas av hela EU.Kretsloppsanpassning och avfallshanteringProducentansvaret är ett viktigt redskap i strävandenamot ett kretsloppssamhälle. Dock måste avfallet totaltminskas för att ett resurssnålt långsiktigt samhälle skauppnås. bör därför verka för att avfallsminimeringskall styra utformningen av EU:s avfallsdirektiv ochförordningar.Biologisk mångfaldDet är glädjande att biologisk mångfald tas med som ettprioriterat område. Biologisk mångfald brukar mätas somantalet arter, men även antalet individer inom arten ger enbild av eventuell biologisk rikedom. Ett besök till ett så näragrannland som visar tydligt vad vi förlorat i västraEuropa. Här, liksom i flera stater i östra , finnsjungfruliga biotoper, som förlorades i vårt land . Orörda ekskogar, sumpskogar och blandskogar somaldrig avverkats är exempel på det. Många fågelarter som viser ytterst sällan numer, men vet har häckat i , finnsi rik mängd i . Exempel på det är mellanspett ochsvart stork.Det är bra att avser att ta en aktiv del i utformandetav EU:s naturvårdspolitik Natura 2000. Det är viktigt attnaturvårdspolitiken på ett tydligare sätt integreras iden övriga samhällsplaneringen. Skyddandet av hotadebiotoper måste genomsyra all planering. Vi vill därförsärskilt lyfta skyddet av hotade biotoper, som ibland kan varastora, ibland små. Även områden som anses för små för attavsättas som naturreservat måste hanteras varsamt, om derasbiologiska värden är höga. Sumpskogar, åkerholmar,våtmarker, diken m.m. kan räknas hit. Vi anser att Sverigeskall ta initiativ för att belysa dessa biotopers värde ochintegrera skyddet i all planering.Vi anser också att , såväl inom EU som i andrainternationella sammanhang, på alla sätt skall verka för attbistå så att många av de områden som finns kvarmed stora biologiska värden kan ges skydd. Dessa områdenär i vissa fall de sista av sin sort i Europa.Fågeldirektivetliksom habitatdirektivet har vissa glidande formuleringar.Sverige bör verka för att dessa direktiv skärps och görstydliga. Eftersom vi nationellt kan skärpa kraven bör Sverigeäven på dessa områden ligga i täten. Det måste vara självklartatt fullt ut tillämpar fågeldirektivet vad avser jakt påarter och också implementerar habitatdirektivet fullt ut isvensk lagstiftning.Biologisk mångfald handlar också omdet odlade. för försäljning av fröer har dockredan gjort att många sorter försvunnit inom unionen. Dessaregler är relativt nya och innehåller framför allt tre delar somgör det omöjligt för små fröfirmor att hålla ett varierat utbud.Det första är kravet på sortdokumentation, det andra kravetatt allt frö som säljs måste vara certifierat eller kontrolleratstandardutsäde och det tredje kravet är att fröpåsarna skallvara märkta med sista förbrukningsdag; i praktiken sistaförbrukningsmånad.Kravet på sortdokumentation är absolut och orubbligt föratt en grönsakssort skall få säljas överhuvudtaget inom EU.Den måste vara upptagen i en officiell sortlista, vilket ipraktiken betyder EU:s gemensamma lista överdokumenterade köksväxtsorter. Finns inte köksväxten medpå listan betraktas den som illegal. Det spelar ingen roll hurbra eller goda skördar som sorten ger eller om den har variti allmänt bruk . Finns sorten inte på listan får deninte finnas i handeln. Från EU-listan har det strukits närmare två tusen sorter och varianter. Det harvarit dels för att rationalisera kontrollen, dels för att ingetfröföretag har haft råd eller intresse av att ta på sig ansvaretför gamla sorter. Det kostar alldeles för mycket för mindefröodlare att få en sort registrerad på EU:s lista eftersomkostnaden för en sortdokumentation är per sort. Det tar för en dokumentation dådet fordras en tvåårig kontrollodling, som i utförs avStatens utsädeskontroll och godkänns av . I är det främst de äldrestandardsorterna, som drabbas av denna rensning.Certifieringskravet och kontrollen av standardutsäde finnstill för att garantera sortrenhet och grobarhet. Den skallutföras av godkänd myndighet i eller utomlands.Saknas kontrolluppgift skall Statens utsädeskontroll utföragrobarhetstest och renhetsanalys på varje fröparti som skallsäljas. Varje köksväxtsort kan vara uppdelat på flera partier.Det kostar plus en grundavgift på ,administrationsavgift på samt en timdebiteringper fröparti. Renhetskontrollen fordrar en minsta provmängdför varje fröparti. Totalkostnaden per parti är normalt 1 000kronor. Analyskostnaderna drabbar alla fröfirmor lika. med hyggligt heltäckande sortiment avköksväxter kan detta innebära ett hot mot verksamheten.Kostnaden för att undersöka flera hundra partier blirhelt orimlig.Märkning med sista förbrukningsdag (månad) skall finnasfrån och med 1995 istället för grobarhetsuppgift. Dennamärkning skall gälla för två säsonger. Detta krav är orimligteftersom odlare vet att många frösorter snabbt förlorar singrobarhet och därför är mycket osäkra att spara tillkommande år. För odlarna, konsumenten, är det mycketviktigare att veta fröers grobarhet för aktuell odlingssäsongän en mycket tvivelaktig sista förbrukningsmånad, någotsom tillämpats i till . De svenska standardnivåernahar dessutom varit högre än de krav på grobarhet som finnsi EU och är en följd av krav på sista förbrukningsdag för tvåsäsonger.De nya reglerna, som gäller /95,kommer att förändra utbudet av köksväxtfrö för alla odlareoch det till det sämre. Det är inte rimligt att förbjuda odlareatt använda alla de icke dokumenterade sorter, som finns ochsom har använts och även fortsättningsvis kan användas medframgång i bara därför att de inte är dokumenteradei EU. Många av dem har egenskaper, som passar våraodlingsförhållanden. Detta är speciellt märkligt eftersomSverige som ett av 153 länder tillsammans med EU har ställtsig bakom Riodeklarationen om biologisk mångfald.Köksväxterna är kulturväxter som ett resultat av mångamänniskors djupa kunnande och strävan under generationerför att få fram bra livsmedel för odling, som är anpassad tillolika förhållanden. De är en del av vårt kulturarv, som ärminst lika skydds- och bevarandevärda, som historiskabyggnader, musikaliska och litterära verk. Vi anser attSverige skall verka för att dessa bestämmelser omarbetasalternativt att EU anslår pengar för traditionella fröer.JordbrukEnligt syn är EU:s jordbrukspolitik CAP etthot mot såväl det svenska jordbruket som miljön. Vi anserdärför det riktigt att initierar en revidering underregeringskonferensen . anser det angelägetatt den svenska parlamentariska utredning, som skall se överfrågan, måste tillsättas skyndsamt. Vi återkommer i detaljerrörande CAP-reformen i det sammanhanget.Lantbruket i och EU är inte långsiktigthållbart. Specialisering med stora spannmålsgårdar påslätten och animaliegårdar i skogs- och mellanbygderomöjliggör ett lantbruk med naturliga kretslopp. Jordbrukethar blivit alltmer beroende av ändliga resurser som fossilabränslen både för transporter, lantbruksmaskiner ochtillverkning av konstgödsel. Även fosfor i gödselmedel är ensådan ändlig resurs. Konstgödsel och bekämpningsmedel ilantbruket medför miljöproblem. I den intensivaanimalieproduktionen med stor djurtäthet innebär ävengödselhanteringen problem. Spridningsarealen är ofta förliten. Det läcker kväve till sjöar, vattendrag och hav ochväxthusgaser som ammoniak till luften.En utveckling mot ett ekologiskt lantbruk måsteprioriteras. måste verka för att det ekologiskalantbruket ges goda förutsättningar att utvecklas. Idagmotsvarar den ekologiska produktionen inte efterfrågan.Kortsiktigt måste driva kravet att ekologisktjordbruk skall undantas från trädeskrav för att få arealbidrag.Sverige bör också vara pådrivande att få alla länder att somSverige fastställa nationella mål för hur stor areal som skallvara ekologiskt odlad . Kanske kunde ett gemensamtminimimål vara en väg. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen i EU skall verka föratt EU:s grundläggande miljöpolitik ändras enligt vad somanförts i motionen,2. att begär att regeringen i EU skall verka föratt en hållbar utveckling av samhället skall vara ett av EU:sgrundläggande mål och skrivas in i unionsfördraget,3. att begär att regeringen i EU verkar för attresurshushållning och miljöskydd skall vara ett av unionensmål i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att begär att regeringen i EU skall verka för attförsiktighetsprincipen och substitutionsprincipen skrivs in iunionsfördraget och blir grundläggande i EU:s lagstiftning,5. att begär att regeringen i EU skall verka för attdet i fördraget anges att den gemensamma politiken i EUskall leda till en hållbar utveckling och att ett långsiktigthållbart samhälle måste vara det mål mot vilket alla politiskabeslut skall prövas,6. att begär att regeringen verkar för att det i EUblir tillåtet för enskilt medlemsland att gå före, dvs. ha högremiljökrav,7. att begär att regeringen i EU skall verka för attvarureglerna paragraf 100a skall ses som minimiregler,8. att begär att regeringen i EU verkar för atttotalharmoniseringen vad avser varuregler paragraf 100aupphör såvida de med dagens situation inte kan tolkas somminimiregler,9. att begär att regeringen i EU driver att Sverigeinte skall behöva sänka miljökraven vad avser de i motionenframförda undantag som fick vid inträdet i EU,10. att begär att regeringen i EU verkar för enkraftfullare miljöpolitik vad avser EU:s roll i Världsbankenoch vid uppföljandet av ,11. att begär att regeringen i EU driver fråganom skatteväxling som en metod att ekonomiskt knyta ihopekologi och ekonomi, i enlighet med vad i motionen anförts,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att måste gå före på dettaområde och skatteväxlar,13. att begär att regeringen i EU verkar för attmiljöskatter används i större utsträckning än ,14. att begär att regeringen i EU verkar för attdessa miljöskatter endast är minimiskatter,15. att begär att regeringen i EU verkar för attskyddet av hotade biotoper prioriteras,16. att begär att regeringen i EU verkar för atttransportarbetet minskar och att järnvägssatsningarprioriteras,17. att begär att regeringen i EU driver målet attutsläpp av NOx skall minskas ,18. att begär att regeringen i EU verkar för attsvavelhalt i fartygsbränslen skall ner till 0,och att en handlingsplan för detta tas fram,19. att begär att regeringen i EU verkar för attalternativa bränslen prioriteras,20. att begär att regeringen i EU verkar för attmineraloljedirektivet förändras vad avser beskattning avförnybara bränslen i förhållande till fossila,21. att begär att regeringen i EU verkar för att enavvecklingsplan tas fram för ozonnedbrytande ämnen,22. att begär att regeringen i EU verkar för attmålet med avvecklingsplanen skall vara att användning avfreoner och metylbromid skall ha upphört och attanvändningsförbudet även skall innefatta handel med varorm.m. som anförts i motionen,23. att begär att regeringen i EU skall verka föratt användning av alla svårnedbrytbara och bioackumuleradeämnen upphör och att detta skrivs in i miljömålen,24. att begär att regeringen i EU verkar för attkonkreta avvecklingsplaner med tydliga mål för avvecklingtas fram för tungmetaller, klorerade lösningsmedel och PVC,25. att begär att regeringen i EU tar initiativ tillatt s.k. hormongifter, miljögifter med hormonliknandeutseende, uppmärksammas,26. att begär att regeringen i EU driver attavvecklingsplaner för i första hand nonylfenol och DEHP tasfram som anförts i motionen,27. att begär att regeringen i EU verkar för attmiljögifter som påverkar endokrina system skall ersättasenligt substitutionsprincipen och försiktighetsprincipen,28. att begär att regeringen i EU verkar för attavfallsminimering skall styra utformningen av EU:savfallsdirektiv och förordningar,29. att begär att regeringen i EU verkar för attnaturvårdspolitiken Natura 2000 integreras i all fysiskplanering,30. att begär att regeringen i EU verkar för attskyddet av hotade biotoper integreras i all fysisk planering,i enlighet med vad i motionen anförts,31. att begär att regeringen i EU och i andrainternationella sammanhang verkar för att skyddsvärdaområden med höga biologiska värden i ges skydd,32. att begär att regeringen i EU verkar för attfågeldirektivet och habitatdirektivet skärps,33. att begär att regeringen i EU verkar för attkrav på sortdokumentation och certifiering av fröer avköksväxter upphör eftersom det är ett hot mot den biologiskamångfalden och Riodeklarationen,34. att begär att regeringen i EU verkar för att ialla fall traditionella frösorter undantas från kraven,35. att begär att regeringen i EU verkar för attmedel anslås för att täcka kostnaden för sortdokumentationoch certifiering för köksväxtsorter för att inte riskera att denbiologiska mångfalden och de odlingskulturella värdena gårförlorade,36.