mot · GJ02Fi57 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling I den ovan angivna tillväxtpropositionen anger regeringen attkompetenshöjande åtgärder är en viktig del iåtgärdsarsenalen för att skapa ökad tillväxt i landet. Antalethögskoleplatser bör därför öka. I propositionen anges ocksåen klar utbyggnadsinriktning mot de mindre och medelstorahögskolorna. Tre geografiska områden prioriteras särskilt.Det är utbyggnader i sydöstra jämte Bergslagen ochmellersta . Det är ett mycket glädjande besked ochen logisk slutsats för att nå så effektiva resultat som möjligt itillväxtfrämjande syfte.Utbildning och andra kompetenshöjande åtgärder är rent generellt avavgörande betydelse för en fortsatt utveckling av och en förutsättningför långsiktigt hög och hållbar tillväxt.De mindre högskolorna är därvid särskilt intressanta i tillväxt-sammanhanget. De är viktiga motorer för den regionala utvecklingen och enviktig del av infrastrukturen. Så gäller inte minst för högskolan i där kan bidra och bidrar mycket aktivt till den dynamik ochutveckling som är nödvändig i en region av relativt låg tillväxt som den isydöstra där län utgör en väsentlig del.En satsning på fler fasta utbildningsplatser vid har ensärskilt hög tillväxtpotential i sig. Länet är ett typiskt låglönelän. Länetsandelav eftergymnasiala utbildningsplatser för minst treårig eftergymnasialutbildning är bland de lägsta i landet. Detsamma gäller för antalet hög-skoleutbildade. Utbildningsnivån inom industrin är låg. Kompetensstruktureni företagen behöver stärkas. Andelen arbetskraft inom industrin medhögskoleutbildning har minskat i länet medan den generelltför riket ökat. Andelen högutbildade tekniker inom industrin är relativt settockså låg. Ett ökat antal fasta högskoleplatser och ökade fasta lokalaforskningsresurser skulle ge en kraftig hävstångseffekt för tillväxten iregionen och därmed höja landets samlade tillväxtpotential.Lämplig profilEnligt propositionen skall teknik och naturvetenskapförstärkas på alla nivåer. har just ensådan profil. Vid finns dessutomsjöbefälsutbildningarna, språk och kultur, pedagogik ochmetodik och samhällskunskap med metodik. Dessutom finnsenheten för medieutbildning och FOJO-fortbildning avjournalister. Lärarutbildningen är särskilt viktig i ettperspektiv där en satsning på kompetenshöjande åtgärderskall göras. För sådana åtgärder krävs ytterligarelärarresurser. Särskilt viktigt är det med lärare som har teknikoch naturvetenskap som undervisande ämnen. En sådanutbildningsinriktning finns vid högskolan i resurser för fördjupning och flerutbildningsplatser inom detta område är där angeläget ochfyller väl propositionens tillväxtintentioner.När det gäller samhällsvetenskap med ekonomi finns det särskilt anledningatt uppmärksamma turismen i länet. Enligt propositionen är det också ettviktigt område som kan ge ökad tillväxt. För läns vidkommande ärturistnäringen en stor och betydelsefull näring med tillväxtpotential.Turismens lokala förankring är en av orsakerna till att turistutbildningen vidhögskolan en gång startades som den första i landet. En utbyggnad står väl ilinje med propositionens krav.Även företagsekonomi, management och IT som också är en del avhögskolans profil med rättighet att ge magisterexamen är intressant både urett regionalt men också ur ett nationellt och internationellt perspektiv. Tilldessa profilområden kommer mediautbildningarna. Det utbildningsutbud somfinns i ligger således väl i linje med propositionens syftemål. Enkomplettering och förstärkning av högskolas profil blir därmed etteffektivt, resursmässigt och följdriktigt sätt att förstärka högskolans samladenationella roll och landets tillväxt. Därför måste de utpekade högskolornasom helt följdriktigt ges ett procentuellt större antal fastahögskoleplatser och fasta forskningsresurser.ForskningsanknytningenDen avgjort viktigaste frågan för de små högskolornagenerellt och inte minst i synnerhet ärmöjligheterna att knyta ihop grundutbildningen ochforskningen. Genom att knyta ihop forskning ochgrundutbildning och ge högskolan i mer fastaforskningsresurser kan högskolan stärkas både somutbildningsenhet och som tillväxtmotor, regionalt ochnationellt. Ökade forskningsresurser stimulerargrundutbildningen och möjliggör för studerande som avslutatgrundutbildningen att fortsätta som forskare vid KalmarHögskola.Då samtliga forskare innehar universitetslektorat med undervisning på allanivåer inom grundutbildningen och att undervisningen ingår idoktorandtjänsten blir grundutbildningen automatiskt forskningsanknuten -nya forskningsresultat liksom ny forskningsmetodik delges studenterna. Somett resultat av väl fungerande forskningsanknuten grundutbildning kannämnas att av de examinerade studenterna från utbildningen inomBiomedicinsk kemi (140-160 p) vid högskolan i går vidare tillforskarutbildning vid svenska universitet och högskolor, däriblandnaturligtvis den egna högskolan. Ökade forskningsresurser är mycketangeläget eftersom länet har en utflyttning av den lilla population avhögutbildad arbetskraft som redan finns.Knytning av ökade forskningsinsatser till högskolan i ger möjlighettill en inriktning av forskningen mot lokala och regionala problemställningarsom kan eliminera de tillväxtproppar som kan finnas i en felaktig struktur ochmycket annat. Ökade forskningsinsatser kan därmed utgöra ett stöd förregionens näringsliv och därmed för regionen som helhet. Ökad satsning påforskning vid skulle också stimulera till att ökautbudet av högre utbildad arbetskraft inom industrin och andra branscherinom regionen. Vid högskolan i har inte minst forskningen kring denmarina miljön tilldragit sig berättigat intresse. I samarbete med andra bedrivsredan ett framgångsrikt arbete.Nuvarande forskning och inriktningVid högskolan i har 20 forskningsprojekt tilldelatssammanlagt . Projekten leds av 17forskarutbildade lektorer som tilldelats lönemedel mellan 20och forskningstjänst. Medlen har ävenfinansierat sammanlagt 8 doktorandtjänster, av vilka 6tillkommit under läsåret 94/95 och 3 labingenjör-/laboratorieassistent-tjänster. Flertalet forskningsprojekt harbedrivits i nätverkssamarbete. Medlen har även uttnyttjats förfinansiering av nätverkspartners forskningsaktiviteter vidhögskolan i inriktar sin forskning mot i huvudsak det naturvetenskapligaområdet och då framförallt mot biomedicin/bioteknik och miljövetenskap.Forskningsmiljöer har också börjat byggas upp framförallt inomföretagsekonomi-ledarskap, pedagogik, miljö- och energisystemanalys samtindustriell automation, varför nya profilområden kommer att etablerasframöver. Kvalitetssäkring i de forskningsprojekt i vilka en doktorand deltarutgörs av att en professor vid samarbetsinstitutionen är normalt handledareför doktoranden vid sidan om högskolans projektledare. Två professors-tjänster finns inrättade och fem är under uppbyggnad.I dag finns forskningsresurser som finansierar forskningen det närmasteläsåret. Någon långsiktig framförhållning av forskningsresurser existerar inte.Detta försvårar den långsiktiga forskningsplaneringen. Det är viktigt attforskningen kan ges resurser så att den kan byggas ut och ges denna meralångsiktiga och stabila anknytning.MedieutbildningenVid högskolan i finns enmedieutbildning. Programmet som organisatoriskt kommerfrån journalister () somsedan länge bedrivits i är på 120 poäng. Det ärmycket populärt bland landets studenter. Till de 30utbildningsplatserna söker mellan 2 500 och 3 000 elevervarje höst. En välutrustad anläggning finns. Ett väl utvecklatsamarbete som oberoende skola finns med bl.a. TV4. SVThar lokalredaktion i anslutning till institutionen. Ettväldokumenterat behov av utbildningen finns. Ökadprofessionalism krävs i produktionsledet när lokalproduktion skall utvecklas. Någon samordnad utbildning förTV-produktion finns inte i landet.För närvarande ges en alldeles för låg stadsbidragsprocent per student tilldenna utbildning. Utbildningen klassas i resurshänseende som samhälls-vetenskap och teknik. Utbildningen kräver emellertid betydligt mer kvalifi-cerade resurser, mer av handledarutbildning och mycket dyr teknik ijämförelse med utbildningarna i den klassificering som gällerför anslagen. Medieutbildningen vid högskolan i bör därföromklassificeras ur resursfördelningssynpunkt. I annat fall finns risk för atthögskolan tvingas ge avkall på den fina kvalitet som för närvarandekännetecknar denna utbildning vid högskolan ifråga. Medialinjen bör därförfå ett resurstillskott så att en utveckling av medieutbildningen kan ske vidKalmar Högskola. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbyggnad av högskoleutbildningen i .