mot · GI02Fi32 · 1995-05-10 00:00:00 — Genominformation, miljöavgifter och rätt utformade skatter kan deutsläpp som uppstår p g a hushållens konsumtion minskas.En ökad användning av miljöskatter och miljöavgifter ökarmiljöpolitikens effektivitet. Vi föreslår att skatten påkoldioxid höjs med ca utöver regeringens förslagoch ytterligare . Dessutom föreslår vi enhöjning av tobaksskatten. Skatter på det som förstör miljönkan ge inkomster som gör det möjligt att sänkaskatterna på det som behöver mer av, t ex jobb itjänstesektorn.Inkomsterna från ovannämnda miljöskatter bör därföranvändas som delfinansiering av den omfattandeskattesänkning för tjänstesektorn vi förordar.Miljöskatter kan ha negativa effekter, om de införs alltförsnabbt och blir alltför höga. Vi vill därför gå gradvis framoch aktivt eftersträva ett internationellt samarbete för attförmå även andra länder att införa eller höja sinaavgifter/skatter på utsläpp.Personligt och lokalt ansvarstagande är nödvändigt för attkretsloppssamhället skall kunna utvecklas. Det ansvar sominte är personligt finns inte. Personlig initiativkraft är ennödvändighet. Därför måste miljöpolitiken utformas så attden uppmuntrar ansvarstagande i hushållen, på företagen ochi kommunerna. Ett utmärkt exempel på detta är hur vägningav sopor i många fall fått sopmängden att minska till hälften,som mängden råvaror som återvinns ökar. Ett ledi en politik som uppmuntrar lokal resurshushållning kan varaatt kommunerna ges möjlighet att införa miljöavgifter påknappa miljöresurser.Det är tyvärr alltför vanligt att de miljömål som antas avriksdagen inte uppfylls i verkligheten. Det beror bland annatpå att formerna för beslutsfattande är sådana att miljönkommer in alltför sent i beslutsprocessen och att den tillmätsalltför liten betydelse. Vi föreslår en kommission för miljönsom bör analysera hur man kan få en bättreöverensstämmelse mellan mål och verklighet, ibeslutsprocessen och i målens effektivitet, och hur konfliktermellan ekonomi och miljö kan lösas på bästa sätt i eninternationaliserad verklighet.9. BudgetpolitikenUtgångspunkten för budgetförslag är en politikför tillväxt, företagande och nya jobb samt en forceradbudgetsanering. Vi redovisar därför nedan ett starkarebudgetsaldo, mer omfattande besparingar och storaskattesänkningar för nya jobb.För /96 innebär våra förslag ca 16miljarder kr starkare saldo än regeringen. Vi föreslårminskade utgifter inom transfereringssystemen på ca 10miljarder kr samt bibehållande av 80 procents ersättningvilket ökar utgifterna med ca . Netto minskarsåledes utgifterna för transfereringar med ca 6 miljarder kr.Andra utgiftsminskningar samt vårt nej till RAS spararytterligare ca netto. Vi föreslårskattesänkningar på ca , huvudsakligen förföretagande och jobb. Som framgått ovan säger vi nej tillförslaget om sänkt matmoms, och vi föreslår också någraytterligare inkomstökningar, sammantaget ca 11 miljarderkr. Netto innebär detta att skatterna sänks med nära 15miljarder kr. Vi föreslår försäljningar av statliga företag,framför allt för att det är en strukturellt riktig förändring menockså för att kunna minska statens skuldsättning.För 1998 innebär våra förslag ett minskat statligtlånebehov på ca . Transfereringarna sänksmed netto och övriga utgifter reduceras medca netto. Totalt sänks således utgifterna mednära . Skatterna reduceras med drygt 8miljarder kr. Försäljning av företag bör inbringa åtminstone10 miljarder kr. Med hänsyn till ränteeffekten av tidigare årminskade lånebehov innebär därför våra förslag enförbättring med ca jämfört med regeringensförslag.Om därutöver arbetslösheten skulle bli t ex 2procentenheter lägre skulle våra förslag innebära ettlånebehov som är ca lägre än regeringens.Det innebär att den offentliga sektorns finansiella sparandeuppvisar ett överskott att jämföra medregeringens kalkyler som ger överskott först år 2000.Både utgiftskvot och skattekvot blir lägre med våraförslag. Utgifterna blir nära lägre i en statiskberäkning och skatterna ca lägre. Därtill kansom nämnts tillväxt och sysselsättning väntas bli högrevarför utgifterna resp skatterna räknat som andelar av BNPsjunker. Därmed minskar konjunkturkänsligheten i statensfinanser och utvecklingen blir mer robust med ökadmotståndskraft mot konjunkturförsvagningar.De av regeringens förslag som vi inte uttryckligen avvisaraccepteras. Några av förslagen är emellertid ännu baraaviserade och därför svåra att bedöma. Det gäller t ex denaviserade besparingen inom assistentersättningen förhandikappade på . Det är möjligt attutgifterna kan reduceras med detta belopp utan att alltförnegativa effekter uppkommer, men det återstår att se. Vi skallbedöma förslaget i sak när den tillsatta utredningen är färdig.Detsamma gäller den aviserade besparingen inombostadsbidragen. Vår utgångspunkt är att förslaget skallaccepteras men det måste naturligtvis prövas konkret när detföreligger. Ytterligare några av förslagen återstår förregeringen att konkretisera så att sammanlagt är besparingarpå ca ännu bara aviserade planer.Tabell 2Folkpartiets budgetförstärkningar för budgetåret1995/961998Besparingar inom transfereringssystemen9 95017,9SGI2 0002Minskade räntebidrag1 0003Höjd pensionsålder2 0006Förtidspensioner, delpension m m3 0005Lånedel i utbildningsbidrag1 2001,2Slopade bostadsbidrag till ungdomar5500,5Bidragsförskott2000,2Övriga besparingar4 9607,6Minskad volym inom AMS4 3606Presstöd3000,3Folkbildning3000,3Försvar--1Nej till RAS m m6 750--Försäljning av statliga företag15 00010Höjda skatter m m10 90011,9Nej till sänkt matmoms7 8007,8Höjd CO2-skatt1 0002Höjd tobaksskatt8000,8Nej till företagsskattereserv (delvis)1 0001Koncessionsavgift TV3000,3Summa budgetförstärkningar47 56047,4Tabell 3Folkpartiets budgetförsvagningar för budgetåret1995/961998Sänkta skatter för företagande och jobb25 70020Nej till ändrad momsuppbörd8 0000,5Slopad värnskatt4.300--Avskaffad dubbelbeskattning4 5004,5Sänkta arbetsgivaravgifter6 30012Andel-i-vinst1000,1Nej till sänkt grundavdrag8000,8Nej till halverad avdragsrätt för pensionssparande9000,9Nej till fastighetsskatt för industrifastigheter8000,8Fåmansföretag m m--0,4Ökade utgifter6 1355,5Bibehållen 80 %-nivå i socialförsäkringar4 0004Flerbarnstillägg1000,1Bistånd5000,6Nej till minskad reservation bistånd335--Kvinnligt företagande1000,1Lönebidrag för handikappade2000,2Nej till minskade reservationer Samhall300--Starthjälp1000,1Allergisanering4000,4Summa budgetförsvagningar31 73525,5Saldoförbättring netto15 87521,9Förbättring inkl ränteeffekt 96--98 25Flera av förslagen ovan finns beskrivna i vår motion ijanuari. Det gäller t ex förslaget om ändrad beräkningsgrundför sjukpenninggrundad inkomst (SGI), där vårt förslaginnebär att man utgår från genomsnittlig inkomst under denärmast föregående 12 månaderna. Höjningen avpensionsåldern föreslås ske med ett tertial . Postenförtidspensioner m m innefattar en påbörjad starkt ökadrestriktivitet med beviljande av förtidspension efter , avskaffad delpension samt förslaget att ej betald skattreducerar utgående pension. För utbildningsbidragenföreslår vi återgång till de regler som infördes av denborgerliga regeringen. Vi föreslår också att bostadsbidrag ejlämnas till ungdomar utan barn samt en ökadrestriktivitet med bidragsförskott.Minskningen av anslaget till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder inom AMS skall, som ovan nämnts, ses motbakgrund av de mycket omfattande förbättringarna förföretagande och jobb som vi föreslår. Vi vill också erinra omde studier som pekar på undanträngningseffekter och lågeffektivitet inom arbetsmarknadspolitiken vid nuvarandestora omfattning. Vad beträffar RAS har vi tagit hänsyn tillredan fattade beslut och därför reduceratbudgetförstärkningen med en kvarts miljon kronor. Vi sägernej till det föreslagna byggprogrammet. Vad gällerallergisanering säger vi nej till regeringens engångsanslagoch föreslår i stället en flerårig satsning på allergisaneringmed något högre bidragsprocent än regeringen, 50 procent.Därmed belastas inte kommuner och landsting lika hårt ochsannolikheten att åtgärderna verkligen kommer till ståndökar.Försäljningen av statliga företag bör inledas omedelbart.Regeringens uttalade önskan att invänta ''rätt tidpunkt''förefaller främst leda till att försäljningar inte sker. Enligt våruppfattning skall försäljning av statliga företag inte enbarteller ens främst ses som ett sätt att reducera statenslånebehov utan som en strukturellt önskvärd åtgärd för att gede statliga företagen en bättre ägarstruktur och därmed bättreframtidsutsikter.Våra förslag till skattehöjningar innefattar främst att visäger nej till den föreslagna sänkningen av matmomsen. Viföreslår också att man går vidare med en försiktig höjningav vissa miljöskatter (koldioxid och tobak) vilket mer än väluppvägs av förslagen till sänkta skatter för företagande. Denav regeringen anvisade ''företagsskattereserven'' kan enligtvår mening reduceras med ca , vilket gerutrymme för de aviserade förslagen om kvittning förnystartad näringsverksamhet samt riskkapitalavdrag.Försäljning av koncession för en ny TV-kanal bedömer viförsiktigtvis inbringa , vilket sannolikt är enunderskattning.Våra förslag till sänkta skatter omfattar 25,7 miljarder kr.De har kommenterats ovan i avsnitt 7. De riktar sig i alltväsentligt till företagande, sparande och jobb och kanförväntas medföra ett kraftigt förbättrat företagsklimat,expansion av näringsliv, investeringar och jobb.Som framgår av avsnitt 6 ovan avvisar vi den föreslagnagenerella sänkningen av ersättningsnivån inom sjuk-,föräldra- och arbetslöshetsförsäkringen. Det inkluderar ettnej till sänkt ersättningsnivå inom svux och svuxa eftersomdet vore orimligt med lägre ersättning vid studier än vid a-kassa. Vi vill också erinra om att vi redan tidigare föreslagitomfördelningar inom utbildningsbudgeten som ger utrymmeför bibehållet barntillägg i svuxa.Därutöver gör vi en annan fördelningspolitisk prioriteringän regeringen, vilket innebär något ökade utgifter förflerbarnstillägg, bistånd, lönebidrag för handikappade samtbättre sysselsättningsmöjligheter inom . Somnämnts ovan föreslår vi också ett flerårigtallergisaneringsprogram.Vad gäller biståndet upprepar vi våra krav på årliga tillskottpå först och i ett nästa steg 600 miljonerkr, som steg på vägen mot att åter nå enprocentsmålet. Viavvisar några av de föreslagna indragningarna avreservationer. Det gäller främst förskuldlättnadsprogram. Därutöver förutsätter vi att SIDA i sinfaktiska politik inte drar ner den biståndverksamhet som skervia enskilda organisationer. För att underlätta detta föreslårvi att reservationsminskningen inom postenUtvecklinggsamarbete inom SIDA reduceras med 65miljoner kr.Vi avvisar den av regeringen föreslagna minskningen avflyttningsbidragen (vilket numera kallas starthjälp) liksomminskningen av stödet till kvinnligt företagande. Det senareanslaget har visat sig mycket effektivt och bör i stället ökas.Sammantaget uppgår våra förslag till lägre skatter ochökade utgifter till resp , ellertotalt 31,7 miljarder kr.Detta innebär att saldoförbättringen blir ca 15,8 miljarderkr. Lika väsentlig som saldoförbättringen är den frånregeringen avvikande sammansättningen av åtgärderna medbetydligt mer omfattande utgiftsminskningar och lägreskatter.Flera av besparingsförslagen är sådana varsbesparingseffekter ökar . Det gäller t ex höjdpensionsålder, minskade räntebidrag samt minskade utgifterför förtidspensioner. Besparingen inomarbetsmarknadspolitiken kan med hänsyn till den bättreekonomiska utveckling som våra förslag medför beräknastill . föreslår vi ocksåatt försvaret åläggs att spara ca . Posten Diverseupptar övriga förslag som föreslås för /96.Sammantaget innebär detta att budgetförstärkningarnauppgår till fördelat på minskadetransfereringar på , besparing inom AMS,försvar m m på , företagsförsäljningar på 10miljarder kr samt ökade skatter på 12 miljarder kr.Budgetförsvagningarna är i allt väsentligt lägre skatter förföretagande och jobb. Vi föreslår att arbetsgivaravgifternaför privata tjänster sänks ytterligare en gång med ca 6miljarder kr varför den totala sänkningen uppgår till ca 12miljarder kr. Vi har därtill reserverat utrymme för en lindringav skatten för fåmansföretag samt förslaget att medgeuppskov med bolagsskatt så länge ett nystartat företag integer utdelning.Sammantaget uppgår de föreslagna skattesänkningarna tillca medan våra förslag till ökade utgifterbegränsas till ca 5,5 miljarder kr.Saldoförbättringen blir nära , sammansattav sänkta skatter på ca , företagsförsäljningarpå ca samt nettobesparingar på ca 20miljarder kr. Inkluderas en ränteeffekt av bättre saldo undertidigare år uppkommer en förbättring påsammantaget ca 25 miljarder kr.Vi vill påpeka att om tillväxten med vår politik blir högreoch arbetslösheten därmed lägre tillkommer betydandebudgetförbättring därav. Med t ex lägretotal arbetslöshet skulle statens lånebehov närma sig40 miljarder kr mindre än med regeringens politik.Regeringen har aviserat ett förslag om s k utgiftstak föroffentliga utgifter. Det skall gälla alla offentliga utgifter, dvsinte bara verksamheter utan även transfereringsanslag. Vi haringen invändning mot att tanken prövas och noterar attregeringen själv bedömer att omfattande utredningsarbetekrävs innan ett utgiftstak eventuellt kan genomföras.Beroende på hur förslaget utformas kan det antingen ge heltorimliga konsekvenser eller sammanfalla med den redanbeslutade nya budgetprocessen. En enligt vår uppfattningorimlig utformning skulle t ex vara om barn födda sent pååret skulle få lägre barnbidrag än barn födda tidigt på åretdärför att fler barn fötts än regeringen förutsett och pengarnapå just detta anslag inte räckte. Om utgiftstak i stället sätts förså omfattande sakområden som t ex motsvarar olika utskottsverksamhetsområde blir förslaget närmast liktydigt med vadsom skall gälla i den nya budgetprocessen. Det är därföromöjligt att ta ställning till ''förslaget'' på nuvarande heltotillräckliga underlag.10. KonvergensprogrammetRegeringen har uppenbarligen avsikten att detkonvergensprogram som skall sändas in till kommissionen iBryssel helt och hållet skall bygga på förslagen ikompletteringspropositionen. Det är i och för sig en rimligtanke att vi för EU presenterar den politik som statsmakternaställt sig bakom, men eftersom vi bedömer KP-programmetsom otillräckligt menar vi att ett konvergensprogram medsamma innehåll inte fyller sitt syfte.Vi noterar med tillfredsställelse att regeringen harkonstaterat att kravet på att uppfyller de s kkonvergenskriterierna gäller vare sig vi deltar eller ej i tredjefasen i EMU. I själva verket förhåller det sig sannolikt så attkraven på att uppfylla dem ställs starkare om riksdagenskulle säga nej till deltagande i tredje fasen. Vi för vår delanser att det ligger i intresse att delta fullt ut i denekonomiska och monetära unionen.Helt oberoende av konvergenskriteriernas utformning harSverige ett starkt intresse av att föra en politik som medförlåga prisökningar, låga räntor, stabil växelkurs och stabilaoffentliga finanser. Detta är nödvändiga inslag i en politik förfler jobb och stigande levnadsstandard för medborgarna.Kriterierna för inflation och räntor är entydiga, menbeträffande växelkurs och offentliga finanser finns olikatolkningsmöjligheter. Beträffande växelkursen föreliggeroklarheter för många länder med hänsyn till den vidgadebandbredden inom . För del förutserregeringen en appreciering på , vilket skulle rymmas inom denna bandbredd.Växelkursen är emellertid inte fast utan rörlig ochfluktuationerna har varit avsevärda under bara detta år.Riksbanken har konstaterat att växelkursen kommer attförbli rörlig under avsevärd tid.Tolkningen av kriterierna är särskilt känslig för Sverigesdel för de offentliga finanserna. Vi vill varna för attregeringen förespråkar en annan tolkning än den nu vanligaom bruttoskuld. Det är förvisso så att uppfyllerskuldkriteriet om detta definieras som nettoskuld. Men vibedömer det som skadligt från förtroendesynpunkt att justSverige med våra stora finansiella obalanser skulleförespråka en omdefinition -- det skulle kunna tolkas så attvi inte mäktar med en nödvändig skuldsanering. Vi bedömerockså att en väl fungerande valutaunion kräver en strikttolkning av kriterierna hos de länder som skall delta för attfördelarna skall förverkligas.Enligt vår bedömning är en förändring av den ekonomiskapolitiken enligt vad vi förordat i denna motion nödvändig föratt skall klara att inom rimlig tid delta i denekonomiska och monetära unionens tredje fas. Dettainkluderar både en forcerad budgetsanering, entillväxtfrämjande skattepolitik med totalt sett lägre skatteroch lägre utgifter och en bättre fungerande arbetsmarknad.Det senare motsvaras inte av några budgetposter men ärenligt vår uppfattning centralt för att skapa den flexibilitetoch anpassningsförmåga i ekonomin som krävs för attSverige skall dra önskvärda fördelar av att delta i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som anförts i motionen,2. att godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett tak för de offentliga utgifterna,4. att godkänner vad i motionen anförts om miljöoch ekonomi,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett robustsocialförsäkringssystem,6. att med avslag på propositionen beslutar attersättningen inom sjuk- och föräldraförsäkringarna samtarbetslöshetsförsäkringen skall vara ,7. att beslutar om sådan växling frånsjukförsäkringsavgift till arbetslöshetsförsäkringsavgift somanförts i motionen,18. att avslår förslaget att sänka ersättningen ivuxenstudiestödet som en följd av sänkt ersättning i a-kassantill ,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare skärpning avarbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen,10. att godkänner de riktlinjer för ett nyttbidrags- och utjämningssystem för kommunsektorn somanförts i motionen,11. att avslår förslaget att inrätta en''kommunakut'',12. att godkänner vad i motionen anförts ominföranderegler,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bolagsförsäljning, avreglering,enskilda alternativ och konkurrens inom den kommunalasektorn,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tvångsförvaltning av kommuner,15. att avslår förslaget att minska anslaget tillFrämjande av kvinnors företagande med till150 och i stället beslutar anslå ,16. att avslår förslaget att dra in reservationenavseende Stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnadinom SIDA,17. att minskar indragningen av reservationenunder Utvecklingssamarbete genom SIDA med 65 000 000kr,18. att utökar anslaget till biståndet enligt vadsom anförts i motionen,19. att beslutar beräkna sjukpenninggrundandeinkomst enligt vad som anförts i motionen,20. att hos regeringen begär förslag om minskaderäntesubventioner enligt vad som anförts i motionen,21. att beslutar om höjd pensionsålder enligt vadsom anförts i motionen,22. att beslutar avskaffa delpensionssystemetenligt vad som anförts i motionen,23. att beslutar ändra reglerna för förtidspensionenligt vad som anförts i motionen,24. att beslutar att obetalda skatteskulder skallreducera pension enligt vad som anförts i motionen,25. att beslutar om lånedel i utbildningsbidragenenligt vad som anförts i motionen,126. att beslutar avskaffa möjligheten tillbostadsbidrag för ungdomar utan barn,27. att hos regeringen begär förslag omrestriktivare regler för bidragsförskott enligt vad som anförtsi motionen,28. att beslutar reducera anslaget till presstödenligt vad som anförts i motionen,29. att beslutar reducera anslaget till folkbildningenligt vad som anförts i motionen,30. att hos regeringen begär förslag ombesparingar inom försvaret enligt vad som anförts imotionen,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försäljning av statliga företag,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om koncessionsavgift för TV,33. att hos regeringen begär förslag omflerbarnstillägg enligt vad som anförts i motionen.