mot · GI02Ub38 · 1995-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:164 Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet välkomnar regeringens förslag till åtgärderför att öka jämställdheten inom utbildningsområdet. För ossingår jämställdhetsbegreppet i det vidarejämlikhetsbegreppet. Båda handlar om rättvisa och ommaktrelationer. Kvinnor är förtryckta som grupp i sinegenskap av att vara just kvinnor.Det faktum att frågan om jämställdhet skär tvärs igenomsociala och kulturella strukturer gör frågan både komplexoch svårhanterlig. Försök att bryta mansväldet ochdärigenom rubba rådande maktstrukturer väcker starkakänslor hos många och upplevs som ett hot mot ett beståendesystem. Debatten fokuseras på de formellt lika möjligheternaoch man bortser från den faktiska verkligheten där de reellachanserna är långt ifrån jämställda. På samma sätt negligerarman betydelsen av att förväntningar på och omdömen omprestationer är beroende av kön, vilketomöjliggör en objektiv och saklig kompetensvärdering.Vänsterpartiet ser av många skäl mycket positivt påregeringens vilja att inleda ett reformarbete inom allutbildning och forskning i syfte att åstadkomma ökadjämställdhet mellan män och kvinnor. Vi är övertygade omatt den gemensamma tillgången på både kvinnliga ochmanliga perspektiv i både utbildning och forskning innebären höjning av kvaliteten. Kvinnor utgör ingen minoritet i detsvenska samhället. Kvinnors och mäns kunskaper ocherfarenheter måste tas tillvara på lika villkor. Kvinnokulturfinns och får inte osynliggöras.Det offentliga skolväsendetSkolan som påverkar eleverna kontinuerligt och under långtid är en viktig faktor då det gäller att förändra detraditionella könsrollerna. Det är förmodligen ettkomplicerat samspel mellan genetiska, biologiska, socialaoch kulturella faktorer som bestämmer och formarutvecklingen av skillnader mellan könen. I det pedagogiskaarbetet gäller det att långsiktigt lära sig hantera dessaskillnader på ett för alla positivt sätt och inte ensidigtprioritera pojkarnas behov före flickornas. Det gäller ocksåatt försöka skapa läroprocesser som medvetandegör elevernaom befintliga maktstrukturer och som gör det möjligt fördem att hitta de redskap och den gemenskap som behövs föratt bryta dessa. För att detta skall vara möjligt måste lärarnaoch skolan som helhet ha kunskaper om flickor och pojkarsolika förutsättningar och erfarenheter och också ge de eleversom väljer utbildningsväg i strid med traditionella mönstermer stöd och uppmuntran.Ändring i skollagenVänsterpartiet delar regeringens uppfattning att den somverkar inom skolan särskilt skall främja jämställdhet mellankönen och att motsvarande också skall gälla för det offentligaskolväsendet för vuxna. Vi anser också att detta ansvar klartskall framgå av skollagen. Den föreslagna lydelsen då detgäller ändringen i skollagen tror vi däremot kan misstolkas.Vi menar att det klart måste framgå att ''försök från eleveratt utsätta andra för kränkande behandling'' inte enbartkopplas till förhållandet mellan könen, utan gäller allakränkningar.Högre utbildning och forskningGrundläggande högskoleutbildningI propositionen anges som mål att få en jämn fördelningmellan kvinnliga och manliga studenter på allautbildningsområden. Särskilt viktigt anses detta vara inomlärarutbildningen och de tekniska programmen. Densärskilda satsningen inom naturvetenskap och teknik för demsom fyllt med yrkeserfarenhet sägs varaett led i detta arbete. har i en tidigare motionföreslagit att positiv särbehandling skall tillämpas i urvaletvid antagning även till de 9 000 nya platserna. Vi har ocksåi motion 1994/95:Ub706:15 föreslagit åtgärder mot sexuellatrakasserier, klarare direktiv för det lokalajämställdhetsarbetet och premiering vid resurstilldelningenav de högskolor som genom medvetet arbete ökatjämställdheten samt utformningen av högskoleprovet så attdet inte missgynnar något kön.Forskarutbildningen och professurernaVänsterpartiet har tidigare i motion 1994/95:Ub706 velatpröva frågan om att könskvotera platserna vidforskarutbildningen. Trots att den kvinnliga andelenstudenter i grundutbildningen nu är drygt hälften, så ärendast av de doktorsexaminerade kvinnor. Detta ärotillfredsställande och därför måste åtgärder vidtagas för attbryta den manliga och dominansen inomvetenskapen så att fler kvinnor känner sig välkomna iforskarsamhället. Genom att öka rekryteringen av kvinnligadoktorander får vi i förlängningen fler kvinnliga handledare,docenter och professorer och därmed fler kvinnligaförebilder.År 1873 fick svenska kvinnor tillträde tilluniversitetsstudier utom vid juridisk och teologisk fakultet.År 1937 utnämndes den första kvinnliga professorn vid ettstatligt universitet. är av professorerna vid desvenska universiteten män. Det innebär ett enormtresursslöseri med kvinnliga begåvningar. Vänsterpartietmenar därför, i ljuset av hur kvinnor behandlats inom denakademiska världen, att den debatt som uppstått kring att få30 nya professurer besatta med professorsmeriteradekvinnor fått helt orimliga proportioner.Vad regeringen nu har föreslagit är ett anslag för inrättandeav nya professurer. Ämnena skall väljas därkönsfördelningen är ojämn. En positiv särbehandlingkan tillämpas vid tillsättning.Kritikerna mot förslaget har andats en stor tilltro tillobjektivitet och saklighet som grund förprofessorstillsättningar. menar att detta ärmärkligt mot bakgrund av den så snedakönsfördelningen. Vi menar att det finns grund för att påståatt kvinnor systematiskt har missgynnats vidprofessorstillsättningar.Vänsterpartiet delar därför helt regeringens bedömning attdet kan vara nödvändigt med en positiv särbehandling ochställer oss således bakom regeringens förslag vad avserprofessurer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ändring i skollagen i enlighet medvad i motionen anförts.