mot · GI02N440 · 1995-01-25 00:00:00 — energianvändning var 374TWh enl. NUTEKs rapport, Energiläget 1994, olja, kol ochnaturgas tillgodosåg av användningen och biobränslen inkl. torv . Endast 3TWh eller av energianvändningen kom från torv. Torvbränsletanvändes företrädesvis i fjärrvärmeproduktionen som i av den totala energianvändningen på 374TWh. användes också i växtförädling med ungefärlika stor mängd som den som åtgick för energiproduktion.I är ca 1/4 eller ca 10 miljoner ha av landarealentäckt av torv. Den totala bruksarealen är endast av den torvtäckta arealen. Hälften av den torv somanvänds för energiproduktion kommer från Härjedalen.Detta torvbränsle används för el- och värmeproduktion iUppsala.Torv betraktades som ett mycketintressant bränsle och stora insatser gjordes för att byggavärmeproducerande anläggningar baserade på torv. Motivettill satsningarna var främst att torven uppfyllde kraven på attvara ett inhemskt och förnyelsebart bränsle. Under senaredelen av startade debatten om växthuseffektenoch i samband därmed om torvens påverkan på densamma.Många ifrågasatte om torv var att betrakta som biobränsleoch påstod att torven bidrog negativt till växthuseffekten.Andra påvisade att utdikning och brytning av torv minskadeutsläppen av växthusgaserna koldioxid och metan. Tyvärrhar inte någon fullständig utredning gjorts som beaktar alladelar i processen och vilka antaganden som krävs för att drasäkra vetenskapliga slutsatser. En speciell svårighet iutvärderingen av torvens påverkan på växthuseffekten ärockså den långa tiden, ca 1 000år, för bildande av mossa och torv.En aspekt som tyvärr har kommit bort i diskussionen ärvikten av hushållning och effektiv resursanvändning. Ettökat användande av inhemska bränslen som torv innebär kan ytterligare minska importen av fossila bränslenvilket är gynnsamt för svensk ekonomi och för att skapa nyaarbetstillfällen. Detta var ju grundbulten i omställningen i detsvenska energisystemet och måste så förbli i framtiden.Ett problem som tagits upp i samband med torvbrytning ärdennas påverkan på växt- och djurliv. Detta bör noga beaktasoch tas hänsyn till när nya bryttillstånd skall lämnas. Medden mycket måttliga brytning som det kan bli frågan omjämfört med den totala torvarealen, kan inte ens en 10-dubbling av brytarealerna innebära besvärande störningar iden svenska naturen. Av den torv som bryts i Härjedalenavsätts för efterbehandlingsåtgärder. Dessapengar kommer att användas för att återställa våtmarker ellerplantera skog där det går. Djur- och växtlivet kommerdärmed att åter disponera de ytor som används tilltorvbrytning när produktionen är avslutad. En utökadtorvbrytning innebär att man tar ytterligare tillgängliga ochlämpliga små delar av mycket stora naturtillgångar ochåstadkommer nyttigheter med så liten negativ påverkan sommöjligt på naturen. Andra alternativ som står till buds är oftasämre ur natursynpunkt.I dag finns närmare ett 50-tal små och storavärmeproducerande anläggningar som kan använda torv.Dessa tillkom , men med senare tids debatthar tveksamheter uppstått om torv är ett framtidsbränsle ellerinte. Det har medfört att torvanläggningar byggs i betydligtmindre omfattning . Detta är naturligtvisolyckligt, eftersom en mycket snabbare minskning avfossilbränsleanvändningen annars hade kunnat ske.Torv är en inhemsk, rikt förekommande, naturlig ochförnyelsebar energiråvara. Med ett begränsat torvuttag ochmed krav på återplantering av skog får man tillräckligasäkerheter för att inte bidra negativt till växthuseffekten.Torvens roll i det svenska energisystemet behövertydliggöras. Skatter, avgifter och bidragsmöjligheter börutformas så att torv blir konkurrensneutralt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att torvens roll ienergisystemet görs tydlig.