ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Sf213 · 1995-01-25 00:00:00 — (LFU) har i sittslutbetänkande ''Omsorg och konkurrens'' (SOU 1994:110)på eget initiativ lagt ett förslag till ett nyttläkemedelsförmånssystem. Det kan ur vissa aspekter varamotiverat för helhetens skull att ta med en diskussion omläkemedelsförmånen i LFU:s slutbetänkande. Vänsterpartiethar heller inga synpunkter på förslaget i sin helhet. Vikoncentrerar oss på faktumet att i den modell förläkemedelsförmånssystem som LFU föreslår som grund förvidare utredning skall den fria listan avskaffas för vuxna.Inför de förslag som kan komma av utredningen ocheventuella beslut vill vi redovisa vårt ställningstagande.Vänsterpartiet anser att den fria listan över läkemedel skallfinnas kvar.Vänsterpartiets ståndpunktVi anser att ''Principen om de fria läkemedlen'' handlarom solidaritet. Alla skall solidariskt över skattsedeln dela påkostnaderna för de kroniskt sjukas behov av bl.a.livsnödvändiga mediciner. Det är så vi tolkar beslutet om dekostnadsfria läkemedlen och uttalandeatt ''de vedertagna principerna om kostnadsfria läkemedelskall stå fast''.Den fria listan är ett uttryck för ett synsätt som utgår frånatt samhället skall upprätthålla rättvisa mellan människormed funktionshinder och icke-funktionshindrade. Ett synsättsom till exempel ger uttryck för.Denna principiella fråga går dock LFU helt förbi.LFU:s motivering till avskaffandet av fria listan är dockinte främst ekonomisk enligt egen utsago. I utredningenhävdas att det främsta skälet till att avskaffa den fria listanär medicinsk: ''Förslaget innebär att de fria läkemedlen förvuxna faller bort. Motiveringen är inte i första handekonomisk utan medicinsk. Dessvärre har den 'fria listan'haft en tendens att permanenta föråldrad terapi. Denmarginella ekonomiska försämring som eventuellt kandrabba redan hårt belastade kronikergrupper torde förflertalet mer än väl uppvägas av de ovan beskrivnafördelarna, särskilt med det förslag till betalningssystem förläkemedelsförmånen som utredningen föreslår. ''Vi menar att direktiven till en ny utredning omläkemedelsförmånen skall slå fast att den fria listan avrättviseskäl skall vara kvar utifrån det principiellaresonemang vi fört ovan. Men det betyder inte att det saknasskäl att titta närmare på hur listan fungerar. LFU pekar tillexempel på faktumet att listan inte har reviderats . (Det senare är inte helt korrekt, vi känner till två undantag. )Det innebär att man använder sig av omodern terapi på grundav att läkemedlen är kostnadsfria oaktat att nyare ocheffektivare mediciner har tillkommit.Det finns ocksådiagnosgrupper som inte kommit in på listan och som medfog kan hävda att de borde tillhöra den. Med hänvisning till det anförda hemställsatt i enlighet med vad i motionen anförts hosregeringen begär tillsättande av en utredning med direktivvari slås fast behovet av en fri läkemedelslista och enuppdatering av listan.
mot · GI02Sf214 · 1995-01-25 00:00:00 — Utbildning av försäkringskassornas personal har i tidigare motioner påtalat de olikabedömningar som försäkringskassorna gör när det gällerexempelvis bedömning av funktionshinder som ligger tillgrund för handikapptillägget.Försäkringskassorna har en mycket viktig roll ivälfärdspolitiken. Det är då av särskild vikt att de anställdahar god utbildning så att rätt förmåner utgår vid rätt tillfälletill rätt personer. För personer med funktionsnedsättningaroch för kroniskt sjuka, som är beroende av många av deförmåner som administreras av kassorna, är ett kunnigt ochkompetent bemötande av avgörande betydelse. Detta kangälla både kunskap om regler och praxis och kunskap omolika handikapp och kroniska sjukdomars konsekvenser.Många svåra ärenden skall handläggas och avgöras, oftamed stora inslag av både sociala och medicinskabedömningar. Det kan gälla frågor om sjukpenning,rehabilitering, sjukbidrag eller förtidspension,handikappersättning, bilstöd eller vårdbidrag. Tyvärrförekommer ofta lokala och regionala skillnader ibedömningen.För tilltron till socialförsäkringen måste ovidkommandeskillnader undvikas. Detta kan troligen bäst ske genom att deanställda ges relevant och tillräcklig utbildning ochkompetensutveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning av anställda vidförsäkringskassorna.
mot · GI02Sf215 · 1995-01-25 00:00:00 — arbetar med frågor som rör såväl över-som underutskrivning av läkemedel. Sedan några år tillbakautvecklar man informationsprogram tillsammans medNorge. Det anordnas också sex expertmöten för attdiskuta olämpliga behandlingsmetoder, nya typer avbehandlingar m.m. och från dessa utgår information till allaläkare. I samarbete med Apoteksbolaget och via verkets egeninformationstidskrift sprider man information via 350--400informationsapotekare som finns runt om i landet och viasjukhusens läkemedelskommittéer.Ett stort problem som uppmärksammats äröverutskrivning av antibiotika och inom detta område avserLäkemedelsverket ta fram ett handlingsprogram.Förskrivning av tillväxthormoner har ocksåuppmärksammats och pågår en uppföljningav dessa förskrivningar.Det kan vara svårt att mäta effekterna avinformationskampanjer rörande förskrivning av läkemedelmen man har dock noterat då information gällt förskrivningav ett olämpligt läkemedel har utvecklingen brutits.Läkemedel skrivs normalt ut för en tremånadersperiod ochpatienten betalar en avgift för detta. Vid långtidsbehandlingav vissa sjukdomar förekommer att man byter läkemedelinom , och då får medicin kasseras. Även vid sjukdomar med extremt dyraläkemedel vore det lämpligt med förskrivning för kortareperiod än tre månader.Det bör uppmärksammas att rabatteringssystemetskonstruktion påverkar förskrivningen i negativ riktning ochutgör inte något styrinstrument för att nedbringaläkemedelskostnaderna.Ett annat rabatteringssystem bör prövas där man för enlägre avgift, exempelvis , kan få läkemedel för en eller t.o.m. medicin till ett lågtpris. Det ger då möjlighet utröna om läkemedlet är lämpligtoch dessutom kan läkemedelskostnaderna minskas. Vidvissa kroniska sjukdomar kan det ges läkemedel som äravgiftsfria medan andra läkemedel med samma verkan ochför samma sjukdom är avgiftsbelagda.För att nedbringa läkemedelskostnaderna bör bl.a.prövasen förändring av rabatteringssystemet samt att ytterligareutöka informationsinsatserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av rabatteringssystemet föratt nedbringa läkemedelskostnaderna.
mot · GI02Sf216 · 1995-01-25 00:00:00 — Rehabiliterande och förebyggande insatser Under benämningen har en förstudievad gäller rehabilitering och förebyggande insatser iFinspångs kommun genomförts. I förstudien hararbetsförmedlingen, , hälso-ochsjukvården, , arbetslivsfonden ochkommunen deltagit. I deras rapport redovisas bedömningaroch förslag om samverkan och samordning av insatser ochresurser.Förstudien har bedrivits --september 1994.Samhällsekonomins försvagning ställer allt högre krav påatt offentliga aktörer effektiviserar sin verksamhet. I nulägetarbetar olika offentliga verksamhetsgrenar ganska slutetäven om samverkan förekommer. Denna samverkan gällerdock inte gemensam finansiering eller utvärdering utanförden egna organisationen. Drivkrafterna, incitamenten, attuppnå bästa möjliga resultat ur ett totalt perspektiv är svaga.Ett antagande har varit att det sker en ''rundgång'' därenskilda människor vandrar mellan hälso- och sjukvård,socialtjänst, försäkringskassa eller arbetsförmedling/utan tillfredsställande resultat för denenskilda individen eller samhället. Därför är det mycketviktigt att dessa olika aktörer kan samverka i sina respektivainsatser.Särskilt tydligt blir det vid långvariga sjukskrivningar ellerarbetslöshet. Samhällets insatser i dessa fall fördelar sigmellan olika ansvariga myndigheter: hälso- och sjukvården,arbetslöshetskassa, arbetsförmedling, försäkringskassa ochtyvärr i kommunens socialtjänst.Det man skulle kunna vinna med ensamfinansieringsmodell kan bedömas utifrån de fördelarsom redovisas inom ramen för Stenungsundsprojektet.Fördelarna är inte enbart ekonomiska. framhålls bl.a. att modellen innebärförenklingar för invånarna, en effektivare användning avresurser och ett förmodat bättre resultat av olika insatsersamt att ekonomiska incitament för att samarbeta ochåstadkomma besparingar stöds genom något slag avbelöningssystem.Vi motionärer vill understryka att Finspångsprojektetskiljer sig från så till vida attlänsarbetsnämnden också ingår.Vid behandling av förslaget omförsöksverksamhet med finansiell samordning beslutades attregeringen skulle återkomma i frågan om utvidgadsamfinansiering till att även omfattaArbetsmarknadsstyrelsens länsarbetsnämnder.En fyrpartssamverkan skulle öka möjligheterna att nåbättre resultat vad gäller rehabilitering och förebyggandeinsatser, vilket förstudien i visar.Det som krävs är att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag till en utökad lagstiftning beträffandeförsöksverksamhet med finansiell samordning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utökad lagstiftning beträffanderehabiliterande och förebyggande insatser.
mot · GI02Sf217 · 1995-01-25 00:00:00 — Sociala effekter vid egenavgifter befinner sig i en mycket bekymmersam ekonomisksituation. Arvet från den borgerliga fyrpartiregeringen är ettastronomiskt budgetunderskott i statens affärer, samt enstatsskuld som tredubblats under föregående mandatperiod.En helt avgörande uppgift för oss socialdemokrater iregeringsställning är att återfå balans i statens affärer. Vimåste med all kraft göra det för att kunna skapaförutsättningar för framtida sociala trygghetssystem i vårsträvan och fulla övertygelse om alla människors rätt tillsocial trygghet, oberoende av egna ekonomiska resurser.FördelningseffekterI den breda politiska uppgörelse som träffats om vårtframtida pensionssystem, ingår uppgörelsen att systemet påsikt fullt ut finansieras via egenavgifter. Till en början ganskablygsamma sådana, men i slutlig form relativt ansenligabelopp av intjänad lön. Likartad finansiering beslutades avden borgerliga regeringen gällande för den statligaarbetslöshetskassan. När nu denna avskaffats till förmån föråtergång till enbart de fackliga arbetslöshetskassorna, såfinns denna avgift kvar för att stärka statens finanser, vilketvi i och för sig har full förståelse för i rådande ekonomiskasituation för staten. Vad vi dock mycket starkt oroar oss förär vilka konsekvenser dessa egenavgifter får rentfördelningspolitiskt i vårt samhälle. Vi tycker därför att detvore på sin plats att regeringen utreder effekterna ordentligt.UtanförskapMan kan heller inte blunda för det faktum att det framtidanya pensionssystemet skapar ett utrymme för tecknande avprivata pensionsförsäkringar. Detta mot bakgrund av attpensionen till sin karaktär i mångt och mycket påminner omett grundskydd. Det är inte svårt att förutse, att mångamänniskor kommer att komplettera den allmänna pensionenmed ett eget finansierat pensionstilllägg. De som kommer attgöra detta blir med all säkerhet personer med relativt godainkomster.Vi måste då ställa oss frågan: Vad händer med delågavlönade grupperna i vårt samhälle? Kommer de atthamna i ett hopplöst utanförskap? Även dennaproblemställning borde utredas för att få ett bättreklarläggande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om effekter vid införandet av egenavgifteri det sociala skyddsnätet.
mot · GI02Sf218 · 1995-01-25 00:00:00 — Periodisering av högkostnadsskydd för sjukvård och läkemedel I budgetpropositionen föreslås att högkostnadsskyddethöjs. De samlade effekterna av detta och förslagen om sänktförtidspension, minskade bostadstillägg, höjdaläkemedelskostnader, sänkt sjukpenning, höjd kommunal-eller landstingsskatt, höjda taxor och avgifter slår hårt motmänniskor med kroniska sjukdomar ellerfunktionsnedsättningar.I detta läge kunde en periodisering av högkostnadsskyddetbli högst betydelsefull. Kostnaderna för sjukvård ochläkemedel blir lättare att bära om de fördelar sig över året,särskilt för människor som lever under knappa förhållanden.I dag når många kroniskt sjuka upp till 15 000--. Några landsting har självafattat beslut om periodisering. är det att se till attdetta blir gällande i hela landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om periodisering av högkostnadsskyddetför sjukvårds- och läkemedelskostnader.
mot · GI02Sf219 · 1995-01-25 00:00:00 — Åldersgräns för utnyttjande av garantidagar För att åstadkomma ytterligare besparingar i syfte attsanera statens finanser, föreslås inom föräldrarförsäkringensområde, att de s.k. kontaktdagarna tas bort. (Prop.1994/95:100 Bil.6.) är bl.a. avsedda för besök ioch kontakt med barnets vardagliga miljö, t.ex. barnomsorgoch skola. Föräldrarna har möjlighet att disponeratvå sådana dagar per barn och år fr.o.m. det kalenderår barnetfyller t.o.m. det kalenderår barnet fyller 12 år.Denna kontakt har varit värdefull i arbetet att ökaföräldrars engagemang i barnets dagliga verksamhet.Framför allt har detta uppskattats inom skolan, där dennaturliga kontakten vid lämnande och hämtande av barn, inteär lika vanlig. Därför är det viktigt att möjligheten tillledighet finns kvar.Med nu gällande regler, kan garantidagarna iföräldraförsäkringen användas för detta ändamål, fram till attbarnet fyller . Det innebär att möjlighet till ledighet föratt besöka skolan försvinner.För att möjliggöra detta även föreslår vi attåldersgränsen för utnyttjande av garantidagar förlängs t.o.m.det kalenderår barnet fyller . Det ger föräldrarna dennarätt också under de första, känsliga tonåren. Det är välmotiverat av att man i senare del ofta arbetarpå ett annorlunda sätt än i de tidigare årskurserna. Det ärviktigt att föräldrarna får insikt i barnens vardag också då. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att åldersgränsen för utnyttjande avgarantidagar förlängs t.o.m. det kalenderår barnet fyller 15år.
mot · GI02Sf221 · 1995-01-25 00:00:00 — För att kunna fortbilda sig och utvecklas i sitt arbete ochdärmed upprätthålla och fördjupa sin kompetens är det oftanödvändigt att kunna delta i fort- och personalutbildningeller att kunna ta del av aktuell litteratur på sitt sakområde.Sådant material är det naturligt att arbetsgivarentillhandahåller.Är man synskadad är det inte lika naturligt attarbetsgivaren står för dessa kostnader eftersom det är dyrt attöverföra tillgängliga medel till talkassetter och punktskrift.Nu kan synskadade få tillgång till denna typ av materialmen det är omständligt:-- Man vänder sig till företag i branschen som göröverföringen och ger en offert.-- Man ansöker om bidrag från ,(arbetshjälpmedel).-- Man vänder sig till företaget och beställer överföring avmaterialet.Detta är en omständlig process och tar vilket göratt synskadade kommer efter i kompetensutvecklingen ochdärmed löper större risk att inte få ha kvar arbetet.Det skulle underlätta för synskadade om Tal- ochpunktskriftsbiblioteket hade hand om medlen och ansvaretför att administrera denna verksamhet. Det kunde då ävenske en samordning så att synskadade inom sammaarbetsområde fick tillgång till det producerade materialet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att medel frånförsäkringskassorna för att producera arbetshjälpmedel iform av talkassetter och punktskrift överförs till enligt vad i motionen anförts om ensmidigare administration som ger synskadade snabbaretillgång till ny branschinformation.
mot · GI02Sf223 · 1995-01-25 00:00:00 — Dental kvicksilverförgiftning är kvicksilverförgiftningsom främst orsakas av kvicksilver som frigjorts ur dentaltamalgam. Kvicksilver kan i olika kemiska former komma inolika vägar i kroppen. Det kan , sväljas och tränga ingenom slemhinnor och hud. Man kan utsättas både av akutförgiftning, dvs större mängder samtkronisk förgiftning, dvs små mängder, vilkaackumuleras i kroppen.Kvicksilver är väl känt sommiljöförorening och det står också i regeringens proposition1993/94:110, Bättre kontroll över miljöfarligt avfall, bl.a. påsidan 12 ''Kvicksilver i miljön. Regeringens förslag: För attbegränsa skadorna på miljö av kvicksilver bör intebara vidtas åtgärder internationellt och nationellt somminskar nyanvändning. Också kvicksilver som finns utspritti samhället i varor och produkter bör samlas in effektivt ochtas om hand säkert''.I kemiska risker på gränsvärdeslistan AFS 1981:8 beskrivskvicksilver som ett gift och hur det ska behandlas. I ettsärtryck beskrivs att amalgam ska behandlas med sammariskbedömning som kvicksilver.Den arbetsmiljöpåverkan som oskyddat arbete medkvicksilver kan innebära för tandvårdspersonal har hittillsnonchalerats. Att personalen noggrant bör skydda sig medbl.a. handskar, effektiv utsugning och andningsskydd harförst uppmärksammats. Tandvårdspersonal haralltså under ett stort antal år arbetat med amalgam,som innehåller kvicksilver utan tillräckligt skydd motgiftpåverkan.Det finns ett stort antal tandsköterskor, som fåttsådana hälsoproblem av sina arbeten att de inte kan fortsätta.De allra flesta av dessa tandsköterskor har förgäves försöktfå sina skador klassade som arbetsskador. Trots intyg frånläkare, som är tungmetallexpert har sjukkassan underkäntdetta intyg. Dessa tandsköterskor får alltså trots ytterstkvalificerade läkarintyg inte sina skador klassade somarbetsskador. Detta innebär att yrkesgruppen tandsköterskorutsätts för en helt annan kontroll och bedömning än andrayrkesgrupper och att de i helt annan grad än övriga ställsutanför arbetsskadeersättning.I enlighet med nuvarande praxis, även med det nyaarbetsskadebegreppet, skall med skadlig inverkan förståsvarje i arbetsmiljön förekommande faktor som kan påverkaden fysiska eller psykiska hälsan ogynnsamt.Med anledning av ovanstående anser jag att det omgåendemåste utredas varför tandsköterskor särbehandlas i sinasjukdomsfall och att åtgärder vidtas på ett sådant sätt atttandsköterskor inte diskrimineras framför andrayrkesgrupper. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om särbehandling av tandsköterskor vidsjukdomsfall samt åtgärder för att hindra särbehandling avdenna yrkesgrupp.
mot · GI02Sf224 · 1995-01-25 00:00:00 — Genom lagändring som trätt i kraft krävsför rätt till full folkpension att bosättningstiden uppgår till40 år. Detta innebär t.ex. att medföljande make/maka till enperson som tjänstgör utanför och EU många gångerinte kan räkna med full folkpension vid en eventuellpensionering i sitt hemland. I vissa fall kan t.ex. på grund avskilsmässa och genom att den medföljandes behov avpensionssparande inte blivit tillgodosett ge upphov tillbetydande ekonomiska svårigheter.Från denna regel finns i AFL 5:7 ett undantag, nämligenatt om en försäkrad har beviljats asyl i skall sombosättningstid även tillgodoräknas tid, då han varit bosatt isitt tidigare hemland från och med det år han uppnått . Samma regler skall tillämpas vid förtids- ochefterlevandepension.Utformningen av reglerna har haft goda motiveringar menändå uppfattas utformningen som stötande. Reglerna innebäratt de egna medborgarna får en snävare behandling änmänniskor med ett annat eller ett ursprungligt annatmedborgarskap. Än mer stötande kan det uppfattas, eftersomreglerna kan träffa svenska medborgare som genom långautlandsvistelser verkat för svenska intressen.De förändringar som trädde i kraft var motiveradeav och EU-lagstiftnigen. Här kan inga ändringargöras. Däremot bör 5 kap 7 § i AFL utgå. En person som fåttasyl i bör endast kunna tillgodoräkna sigbosättningstiden i som pensionsgrundande. Omdetta leder till mycket låg pension, får utfyllnad ske på annatsätt genom socialbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om särregler vid beräkning avpensionsgrundande tid för personer som beviljats asyl.
mot · GI02Sf225 · 1995-01-25 00:00:00 — Sjuklönereformen -- arbetsgivarens skyldighet att betalasjuklön av ett sjukfall -- har haft fleragoda effekter. Tydligt är bland annat att reformen har bidragittill att sänka sjukfrånvaron på arbetsplatserna. Den har ökatmedvetenheten bland arbetstagarna och arbetsgivarna ombetydelsen av närvaro i arbetet.Reformen har emellertid också inneburit fleradministrativa sysslor för företagen, och särskilt i de mindrekan detta vara betungande. Arbetsgivaren är sålunda skyldigatt räkna ut sjuklönen, en uppgift som kan vara svår,exempelvis i de fall den anställde har en ersättning sombaserar sig på provision. Till detta kommer en plikt förarbetsgivaren att på olika sätt rapportera sjukfrånvaron tillförsäkringskassan. För det första är arbetsgivaren skyldig attrapportera frånvaro som har givit rätt till sjuklön. Här kräverreglerna att arbetsgivaren redogör för personuppgifter omden anställde, uppgifter om arbetsgivaren och omarbetsplatsen, och slutligen om sjukperiodens längd och omersättningens storlek. Uppgifterna behövs, har det ansetts,för sjukstatistiken. För det andra är arbetsgivaren skyldig attrapportera sjukfall som fortsätter efter arbetsgivarperioden.Den skyldighet att anmäla sjukdom som normalt ligger påden försäkrade har här lagts på arbetsgivaren.Det är väsentligt att företagen inte belastas med onödigbyråkrati. Därför bör det övervägas om arbetsgivarensrapporteringsskyldighet kan förenklas. Behovet av uppgifterför sjukstatistiken kan tillgodoses genom attförsäkringskassan begär uppgifter från utvalda företag, detbehöver inte ske genom en allmän rapporteringsskyldighet.Vidare bör det ligga på den anställde att på eget ansvaranmäla sjukfall som varar utöver arbetsgivarperioden tillförsäkringskassan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en förenklad rapportskyldighet ibestämmelserna om sjuklön.