mot · GI02L209 · 1995-01-25 00:00:00 — Stiftelsen har i gamla anor som juridisk företeelse.Den kan ses som en anonym och mycket komplicerad storheti svensk ekonomi. Det råder fortfarande också stor oklarhetom hur många stiftelser som finns i vårt land och hur storavärden dessa stiftelser förvaltar. Insynen i stiftelser ärmycket begränsad och i många fall helt obefintlig. För s.k.allmännyttiga stiftelser gäller skattefrihet om man använderminst av avkastningen tillallmännyttiga ändamål eller som det heter ''högt kvalificeratbehjärtansvärt syfte''. Tolkningen av vad som ärallmännyttigt och behjärtansvärt är dock långtifrån enhetlig.Det kan röra sig om vetenskaplig forskning, främjande avbarns och ungdomars vård och fostran i (kommun i M-län), utbildning till fattiga menbegåvade ynglingar från , eller Stiftelsens PauvresHonteaux (fattiga ädlingar) rätt till underskottsavdrag.Under den senaste femårsperioden har det skett en kraftignybildning av stiftelser, främst på det sociala området ochinom utbildning och forskning. Flera stiftelser bedriverockså näringsverksamhet, trots att det i olika sammanhangfrån statsmakternas sida uttalats att aktiebolaget är den uralla synpunkter klart överlägsna associationsformen försådan verksamhet. Eftersom inte förrän våren1994 antog en någorlunda modern stiftelselag ochstiftelseväsendet varit oreglerat är det svårtatt uppskatta det aktuella antalet stiftelser i . Enförsiktig bedömning kan dock ange stiftelsernas antal tillnågonstans mellan 75 000 och 100 000 med en samlad förmögenhet på mellan l00 och 150miljarder kronor.Först med riksdagsbeslutet fick en särskildcivilrättslig lagstiftning om stiftelser. Lagen (1994:1221)träder i kraft först . Införandelagenreglererar också övergångsfrågor för äldre stiftelser. I dennya lagen samlas de författningsregler som gäller förde flesta stiftelser i en lag. rättspraxis har på fleraområden kodifierats och stiftelseinstitutet i flera avseendenmoderniserats.PermutationBestämmelser om ändring eller upphävande av föreskrifteri stiftelseförordnande finns i 6 kap. stiftelselagen. Bestämmelserna kommer även att gällaför nu befintliga stiftelser som bildats av staten. Enligtnuvarande regler gäller för stiftelser som bildats av enskilda,permutationslagen . Dessa bestämmelser ärnästan identiska med de nya i stiftelselagen.UtredningUtredningen ''Former för statlig verksamhet'' (SOU1994:147) föreslår bl.a. att statlig verksamhet endast iundantagsfall bör föras över till enskilda organ. Om enförvaltningsuppgift skall överlämnas till ett privaträttsligtorgan bör staten inte välja stiftelseformen utan i ställetaktiebolagsformen. I vissa fall kan också en ideell föreningvara tänkbart. Detsamma bör gälla för kommuner ochlandsting.Utredningen anser att det står utom alla tvivel att den nyastiftelselagen i mycket hög grad kommer att ytterligareförsvåra möjligheterna för staten att anpassa verksamhet somstaten bedriver i stiftelseform till förändringar i omvärlden.Man förordar också att befintliga stiftelser som bildats avstaten avvecklas fortast möjligt.Högskolestiftelser och forskningsstiftelser -- Fond 92--94Den borgerliga riksdagsmajoriteten beslutade att överföra sammanlagt ca från pensionsfonderna till stiftelsehögskolor,forskningsstiftelser, sparpremier samt riskkapitalbolagenAtle och . Medan delar av pensionssystemetavvecklades genom ett enkelt riksdagsbeslut kan de nyastiftelserna inte avvecklas av nya riksdagsbeslut förrän ivissa fall . Närmare beredning och analys avstiftelsebildningarna förekom inte. Remissförfarande var detaldrig tal om. De fleråriga oåterkalleliga stiftelseavtalen ärunika i sitt slag. Offentliga medel har överförts tillprivaträttsliga stiftelser vars verksamhet ochsammansättning inte kan påverkas av i demokratisk ordningfattade beslut och vars arbete inte omfattas avoffentlighetsprincipen. Beslutet torde vara unikt i svenskparlamentarisk historia.De 11 stiftelser som inrättats med medel från Fond 92--94har fått sammanlagt ca . Därav har gått till de två stiftelsehögskolrna, till sju olika forskningsstiftelser samt vardera till en stiftelse för kultur respektive förinnovationsfrämjande åtgärder. Reglerna för stiftelsernasverksamhet finns i stiftelseförordnandet. Ändring avförordnandet kan endast göras genom permutation efteransökan från stiftelsen själv och prövning samt tillstånd avregeringen.Det odemokratiska beslutet att privatisera storaforskningsresurser har satt forskarsamhället i ett svårtdilemma. Delar av detta samhälle kommer uppenbarligen attha tillgång till rejäla forskningsresurser medan andraområden riskerar att få sättas på svältkur. Det statsfinansiellaläget gör regeringen nödsakad att lägga besparingar också iordinarie forskningsanslag. Av denna anledning harregeringen inlett en dialog med forskningsstiftelserna meddet rimliga syftet att stiftelserna borde avsätta en del av sinavkastning för verksamhet som stöds av statligaforskningsstiftelser. Stiftelserna skulle i så fall kunnakompensera regeringens besparingar, så attforskningssystemet skulle kunna upprätthållas på engodtagbar nivå. är det för tidigt att säga något omutgången av förhandlingarna. Stiftelsen förInternationalisering av högre utbildning och forskning(STINT) har dock i brev till regeringen avvisat förslaget ompermutation av stadgans bestämmelser när det gäller att utseledamöter i styrelsen så att regeringen ges möjlighet attersätta s.k. kooptation (styrelsen förnyar sig själv) med ettsystem som ger regeringen och forskarsamhället rätt att utsesamtliga nya styrelseledamöter. Även förslagen om attavsätta vissa stiftelsemedel för verksamhet som stödsav statliga forskningsfinansiärer avvisas.Såväl riksdagsbesluten om att låsa in offentliga medel iinsynsskyddade privaträttsliga stiftelser som STINT:shänvisning till gällande permutationsregler och stiftelselagger ett otvetydigt belägg för att nuvarande stiftelselag måsterevideras innan den träder i kraft den 1 januari 1996.I detta sammanhang bör dels en begränsning avstiftelseinstitutets lämplighet för olika ändamål (t.ex.näringsverksamhet och statlig verksamhet) övervägas, delsmåste lagen ges en sådan utformning vad gäller permutationm.m. att i motionen redovisade odemokratiska förfaranden iframtiden inte blir möjliga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändring av stiftelselagen.