mot · GI02Ub327 · 1995-01-25 00:00:00 — Antalet elever i den svenska växer kraftigtunder . Fram krävs mer än150 000 nya platser. Vill vi dessutom integrera 6-åringarna iskolan, krävs ytterligare över 100 000 platser. För att klarauppgiften behöver vi ta vara på varje tänkbar möjlighet attanvända de pengar vi har effektivare. Den växandeungdomsskolan har finansieringsbehov imångmiljardklassen. Även om man drastiskt tvingas höjaantalet elever per klass, måste ett stort antal nya skolorbyggas och befintliga skolor byggas till.Friskolorna finansieras genom att de har rätt till 85 procentav kommunens genomsnittskostnad/elev. Verkligheten ärdock en annan. Enligt färsk statistik från , kostarfriskolorna i genomsnitt av vad dekommunala skolorna kostar. Detta beror bl.a. på attkommunen kan dra av momsen, att skolskjutskostnadertillkommer och att kommunerna avsätter för lite till framtidapensionsåtagande.Tillväxten av elevantalet måste till stor del lösas mednybyggda skolor. Då blir jämförelsen annorlunda. Det finnsexempel på nybyggda kommunala skolor där en elevplatskostar dubbelt så mycket som den genomsnittliga kostnadenför en friskoleplats.Friskolorna tillför nya lokaler och nyaarbetsformer. Rätt utnyttjade kan friskolorna absorbera enbetydande del av tillväxten. fungerar ca 300 friståendeskolor med totalt 25 000--30 000 elever. Ytterligare ca 200 skolor väntar på skolverketsgodkännande.Friskolorna har en annan viktig roll. De utgör oftaföregångare då det gäller att utveckla pedagogik ocharbetssätt. Föräldrarna deltar i utbildningsprocessen och haren naturlig roll i skolans vardag. I läroplanen betonas ökatföräldra- och elevengagemang som en central målsättningför skolans verksamhet. På detta område är friskolorna oftastföregångare och kan bli förebilder för hela skolan.Skolverket -- bör inte minst av rättssäkerhetsskäl -- varabeslutande instans vid godkännande av nya friskolor. Dettagodkännande bör även fortsättningsvis vara endaförutsättningen för friskolans rätt till skolbidrag.Skolstyrelsen (eller motsvarande) skall ha rätt att granskafriskolans sätt att arbeta och hur extra resurstillskott används,samt att framföra synpunkter på friskolans arbetssätt tillSkolverket med begäran om granskning. Det är viktigt attkommunen inte ges rätt att själv föreskriva hur en friskolaskall arbeta. Att göra friskolan ännu mer beroende avkommunen skulle försämra friskolans ställning på ett sättsom troligen inte kan betraktas som acceptabelt i etträttssamhälle.De flesta friskolor har en ganska bred blandning av elever.Enligt statistik är andelen elever med behov avhemspråksundervisning eller svenska 2-undervisning likahögt eller t.o.m. högre än i den vanliga skolan. Samma gällerelever med s.k. särskilda behov. Enligt en undersökning,gjord av , hade 13procent av friskolans elever särskilda behov. Till särskildabehov räknas bl.a. rörelsehinder, synskador, nedsatt hörseloch sociala handikapp. Varje elevs behov och situation måstebli föremål för en behovsbedömning i diskussion mellanfriskola och kommun. Friskolan bör få ersättning för defaktiska merkostnader som efter förhandling medkommunen befinns vara erforderliga. Med anvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt , även i fortsättningen, skall vara denmyndighet som ger tillstånd till fristående skolor och somgranskar deras verksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag till elever med särskildabehov, behov av hemspråk och svenska 2-undervisning.