mot · GI02Ub45 · 1995-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:164 Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet 1 Jämställdhet i skolan 1.1 Vi är alla olikaFör att förnya och förbättra jämställdhetsarbetet i skolankrävs fördjupade kunskaper om könsskillnader ocholikheter, ökad medvetenhet om könstillhörighetensbetydelse för flickors och pojkars olika villkor ochförutsättningar.Vi måste komma bort från det kortsiktiga tänkandet medtonvikt på ''matematisk'' jämställdhet. Om pojkar inte väljeratt utbilda sig till yrken inom vård och omsorg och flickorväljer tekniska yrken mindre ofta än pojkar, så beror det intepå att det är fel på pojkarna eller flickorna. Det är de djuptbakomliggande orsakerna som är väsentliga att få belystaoch få en djupare och bredare kunskap om.Det innebär att vi inte får nöja oss med att det är för fåflickor eller pojkar på en viss utbildning och försöka''informera bort'' problemet. Vi måste istället fråga ossvarför det är så. Det innebär i sin tur att vi inte heller skallförneka de könsskillnader som finns mellan flickor ochpojkar vid olika åldrar.Skolan måste organisera sin verksamhet, undervisning ochinlärning med hänsyn till skillnader mellan flickor ochpojkar för att ge varje individ oavsett kön likvärdiga villkoroch förutsättningar att upptäcka, pröva och utveckla sin fullaförmåga som människa.Propositionen bygger sina förslag på de resultatarbetsgruppen om kvinnligt och manligt i skolan kommitfram till. Arbetsgruppen presenterade både en debattantologioch en slutrapport med förslag till åtgärder. Arbetsgruppensförslag har fått stort gensvar i remissopinionen, samtidigtsom debattantologin tagits upp som kurslitteratur vid fleralärarhögskolor. Det är därför av stor betydelse att regeringenhar följt upp arbetsgruppens förslag i en särskild proposition.Det visar att även den nya regeringen tar dessa frågor påallvar.Det är emellertid beklagligt att regeringen inte i alla delarvarit lika konkret och tydlig som arbetsgruppen. Framföralltgäller detta kunskapsdelen i propositionen. Man skulle t o mkunna säga att regeringen varit lite väl feg och ibland ocksåmotsägelsefull i sina ställningstaganden.Om man skall kunna urskilja och se individuella skillnaderoch olikheter måste man ha en kunskapsbas att utgå ifrån.Därför är det viktigt med generella och allmängiltigakunskaper om könsskillnader och könsmönster.Könstillhörighetens betydelse och könsskillnader måsteförstås och ses såväl utifrån kulturella, sociala och biologiskaförklaringsmodeller som ur ett individ-, grupp-och ettsamhällsperspektiv.Det är därför enligt vår uppfattning för snävt ochotillräckligt att, som regeringen, bara tala om genusforskningpå skolområdet. Skolan skiljer sig från all annan verksamheti samhället eftersom den arbetar med flickor och pojkar iständig utveckling och mognad. Att då välja bort detbiologiska perspektivet ser vi mer som ett uttryck för att deideologiska skygglapparna fortfarande sitter så hårt att maninte är beredd att bejaka en allsidig forskning på skolansområde.I propositionen talas också om ett könsteoretisktperspektiv. Det finns anledning att peka på att det är viktigtatt fler perspektiv än ett och fler förklaringsmodeller än enfår utrymme i forskningen och debatten.Det finns en skillnad mellan det grundläggande synsätt påjämställdhet i skolan som arbetsgruppen har och det somregeringen gör sig till tolk för i propositionen.Arbetsgruppen tog tydlig ställning för behovet av ökadkunskap om könsskillnader i skolan för alla som arbetar medoch i skolan. Regeringen begränsar sin ambition tillundervisning i jämställdhet. Ett resultat av det synsättet är attregeringen enbart koncentrerar sina förslag tillundervisningssituationen i klassrummet.Kunskap om jämställdhet i skolan är en betydelsefullförutsättning och en grund för att planera skolans helaverksamhet. Det handlar om resursfördelning,timfördelning, skolstart, arbetsmetodik, läromedel m.m.Med detta synsätt får jämställdhet i skolan också en konkretinnebörd.Arbetsgruppen såg skolan mer som en organisation.Regeringen däremot behandlar skolan som en institution. Dåär man, som vi ser det, tillbaka till forna tiders syn påjämställdhetsarbetet, d v s att skolans främsta uppgift är attverka normativt på jämställdhetsområdet.Det finns också en tendens i propositionen att peka utpojkar som jämställdhetsproblemet. pekadesflickorna ut som det stora problemet. Vi tror att det är farligtatt på detta sätt låta pojkar och flickor vara bärare avjämställdhetsproblemen i samhället. Problemet är att varkenflickor eller pojkar får den undervisning och utbildning de äri behov av och berättigade till.1.2 Naturvetenskap och teknikElevernas studieval, liksom arbetsmarknaden, präglas ihög grad av skillnader mellan könen. Det faktum attstudievalen är mycket traditionella har skapat och skaparproblem inom nästan alla områden. Särskiltbekymmersamma är rekryteringsproblemen tillnaturvetenskapligt och tekniskt inriktade studievägar.Lärarnas kunnighet i ämnet och pedagogiska kompetenshar stor betydelse för att stimulera flickors intresse förnaturvetenskap och teknik. Vi vet också att enverklighetsanknuten och praktiskt relaterad undervisning idessa ämnen främst gynnar flickor. Välutbildade lärare är enviktig del i arbetet att stimulera fler flickor tillnaturvetenskapligt och tekniskt inriktade studievägar.Under den borgerliga regeringen vidtogs flera åtgärder isyfte att stimulera rekryteringen till naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar över huvudtaget. Det s k syftar till att främja ungdomars intresse förnaturvetenskap och teknik i grundskola, gymnasieskola,komvux och högre utbildning. Kvalitetsmedvetenhet,idéutbyte och näringslivskontakt är några av projektetsnyckelord.För dem som saknar behörighet till högre studier inom ihuvudsak naturvetenskap och teknik infördes det s k basåret.Basåret har varit framgångsrikt i den meningen attstuderanden givits möjlighet att skaffa sig nödvändigaförkunskaper för vidare studier.För att stödja ökad användning av den nya teknologin, IT,i hela samhället avsatte den förra regeringen en miljardkronor ur de tidigare löntagarfonderna att förvaltas och kompetensutveckling. Nästanhalva detta belopp borde enligt den borgerliga regeringensIT-kommission anslås som ett inslag i en större nationellaktion för att stimulera användning avinformationsteknologin i skolorna. Insatser för att stimulerabåde flickor och pojkar ansågs viktiga.1.3 LärarrekryteringI utgör de kvinnliga lärarna pålågstadiet, på mellanstadiet och påhögstadiet. I lärarutbildningen är den kvinnliga dominansenännu mer påtaglig. Av dem som 1993 antogs till 1--7-lärarutbildning utgjorde den kvinnliga andelen antagna 80procent. Om ingenting görs kommer vi att få en lärarkår somnästan helt består av kvinnor. En sådan utveckling fårnegativa konsekvenser både för skolan och dess elever. Barnoch ungdomar behöver både kvinnliga och manligaförebilder och perspektiv. Därför måste läraryrket ochlärarutbildningen bli mer attraktiv också för manligastudenter. En viktig del i detta arbete är att genom olikaåtgärder höja läraryrkets status.Regeringen berör rekryteringsproblemen kortfattat ipropositionen. För vår del vill vi framhålla att läraryrketsutveckling är en central fråga i strävan för en bättre skola ochen viktig del i ett framgångsrikt jämställdhetsarbete. Vi hartidigare framhållit attityder som en viktig del i strävan för ettjämställt samhälle; förebilder spelar härvidlag en viktig roll.Värderingar grundläggs tidigt och möter inte barn ochungdomar både män och kvinnor i olika yrkesroller riskerarvi att konservera rådande förhållanden. ModerataSamlingspartiet har i kommittémotion 1994/95:Ub340Lärare inför 2000-talet bl. a. föreslagit olika ingångsvägartill läraryrket, alternativa karriärvägar och individuelllönesättning.1.4 LärarutbildningarnaBåde flickor och pojkar lämnar skolan med för smal ochkönsspecifik kompetens. Forskningen visar dessutom attskolan förstärker könsskillnader och könsrelateradeolikheter på ett negativt sätt. Detta beror bland annat på attlärarna saknar tillräcklig kunskap om flickors ochpojkars olika förutsättningar och villkor samt omkönstillhörighetens betydelse i skolsammanhang för att deprofessionellt skall kunna hantera, planera och organisera sinundervisning och verksamhet. Vi har i kommittémotionen omlärarutbildning m m som nämnts ovan föreslagit en översynav lärarutbildningarna för att analysera vilka krav som börställas på kunskap och kompetens hos framtidens lärare.Regeringen berör i propositionen lärarutbildningenmycket kortfattat och föredrar att tala om jämställdhet somett mål och som föremål för utbyte av erfarenheter.Regeringen tenderar att se jämställdheten endast som enmålsfråga och inte som ett nytt förhållningssätt till hurskolan och lärarna förhåller sig till de enskilda eleverna. Förvår del vill vi framhålla att utrymme måste ges ilärarutbildningarna för frågor om könsskillnader, likheteroch olikheter och om könstillhörighetens betydelse iskolsammanhang. Lärarna kan därmed ges vidgad och ökadpedagogisk och metodisk kompetens.För att få fler manliga lärare och för att tillföra skolankunskaper från olika håll är det viktigt med olika vägar tillläraryrket. Den s k Unckel-utbildningen, som innebär attstudenterna som alternativ till en sammanhållenlärarutbildning kompletterar ämnesutbildning, annanexamen och/eller gedigen yrkeserfarenhet med en kortarepraktisk-pedagogisk del om 40 poäng, är ett steg på vägen.1.5 Lärarnas kompetens och fortbildningVi anser att fortbildning skall resultera i utveckling avskolarbetet och därigenom ge bättre undervisningsresultat.Fortbildning bör bli en del i de enskilda skolornasutvecklingsstrategi och inriktas på den enskilde lärarensbehov. Med den ökade kunskap som finns och med denhastighet kunskap omsätts, är det viktigt att öka lärarnasämneskunskaper just för att utveckla dem som godapedagoger och kunskapshandledare.Vi har ovan berört det faktum att många lärare saknar denkunskap som finns om jämställdhet och om flickors ochpojkars olika förutsättningar. En seriös fortbildning inomdetta område skulle förmodligen ge goda effekter påundervisningsresultatet. Som vi tidigare framfört handlar detom att skolan och lärarna utifrån ny kunskap måste varaberedda att ompröva undervisningssätt och arbetsformer ivvrigt. För vår del handlar fortbildning inom detta angelägnaområde inte om schabloniserade kurser om manligt ochkvinnligt, utan arbetet måste ha som utgångspunkt denenskilde lärarens fortbildningsbehov och följas av deförändringar som är nödvändiga.2 Jämställdhet inom högre utbildning och forskning 2.1 BakgrundDet är glädjande att det numera är lika många kvinnor sommän bland studenterna i grundutbildningen. Däremot ärendast av doktoranderna kvinnor. En tredjedel avalla doktorsexamina avläggs av kvinnor. Av högskolanslärare är av adjunkterna kvinnor men endast 22procent av lektorerna och av professorerna. Avlandets cirka 1 100 forskarassistenter -- de som skall blilektorer och professorer -- är kvinnor.Det finns således en hel del att göra för en jämnarekönsfördelning inom universitet och högskolor. Redan vidintagningen kan man se en uppdelning i traditionellakvinnliga och manliga utbildningsvägar. Skillnadernaförstärks under utbildningens gång.De ojämlika hierarkierna spelar en stor roll. Ju närmaretoppen av hierarkierna man kommer desto svårare är det förkvinnorna att göra sig gällande och ju färre blir de. Påprofessorsnivå finns det stora fakulteter som endast harnågon enstaka procent kvinnliga professorer. Även omhänsyn tas till de långa tidsperspektiv som måste gälla är detanmärkningsvärt att så få toppositioner inom denakademiska världen innehas av kvinnor.Man kan dela upp den akademiska karriären i ett antalnivåer eller passager då jämlikhetssträvanden har möjlighetatt påverka slutresultatet och målsättningen: en rimligjämlikhet mellan män och kvinnor i akademiska lärar- ochforskarpositioner. Dessa är:Vid intagningen tillgrundläggande universitetsutbildningVid de förstaexaminationernaVid tilldelning av utbildningstjänster,doktorandtjänster etc.Vid tilldelning av forskningsbidrag.Val av tjänsteförslagsnämnd när det gäller tillsättning avolika typer av lärartjänsterVid utseendet av betygsnämndvid disputationer.Vid utseendet av sakkunniga vidbedömning av professorskompetensVid utlysning av ledigaprofessorstjänster.Vid den slutgiltiga tillsättningen avprofessorstjänster.Därutöver tillkommer förhållandena under studierna, dåmånga kvinnor hoppar av på grund av svårigheter attkombinera studier med barn och familj.Däremot saknas inte kvinnor med nödvändig ochkonkurrenskraftig kompetens. Vi moderater har(1994/95:A816 Jämställdhet av Per m fl) påtalateffekterna av välfärdsstatens stela system som inte gerutrymme för individuella lösningar. Skattetrycket och denrigida arbetsmarknaden är andra faktorer som utöverkönsindelning leder till att kvinnor ofta tvingas tilldubbelarbete. Detta är en bidragande orsak till dagens snedafördelning mellan män och kvinnor.Det finns tecken på att det inom den högre utbildningenoch forskningen kan förekomma negativ särbehandling vidtjänstetillsättning. Kontakter och nätverk är betydelsefullaockså i den akademiska världen, och den manliga dominanssom råder inom flera områden försvårar för de få kvinnorsom finns inom dessa att bli delaktiga i denna kultur. Därtillkommer att det även inom den akademiska världen finnsbrister avseende medvetenhet om de negativa effekterkönsuppdelningen får.2.2 Tillsättning av professorstjänsterFör att komma till rätta med den könsmässigasnedfördelningen avseende professorstjänster bör mankunna se över hur val av sakkunniga och tillsättande avtjänsteförslagsnämnderna sker, eventuellt också hur tjänsterutlyses. En lösning kan vara att ställa krav på kvinnligkompetens vid val av sakkunniga ochtjänsteförslagsnämnder och liknande. Vi vill dock inte bindaoss för denna typ av lösning, då det inte med säkerhet är detbästa sättet att åstadkomma bättre och mer rättvisandebedömningar.Tjänsteförslagsnämndernas uppgift är att vidtjänstetillsättning ta ställning till vetenskaplig skicklighet,pedagogisk skicklighet, administrativ skicklighet ocheventuellt praktisk eller klinisk skicklighet. Olikakompetenser värderas olika vid tillsättningar, vilkettjänsteförslagsnämnderna redan vid tillsättandet av tjänstenhar att värdera och fastställa. I processen finnsvärderingsgrunder som kan vara svåra att mäta vilket bl aframgår av SOU 1989:30 Professorstillsättning, där prof emGunnar Ström påtalar att den kvalitativahelhetsbedömningen inte synes vara närmare klarlagd ellerutprövad vid professorstillsättningar. Ur sammanfattningen:''Vissa aspekter av bedömningsprocessen synes behövautvecklas och prövas vidare, t ex balansen mellanretroperspektiv och prospektiv bedömning, kriterier förbedömning av pedagogisk och klinisk skicklighet ochledarskap liksom av personliga egenskaper,jämställdhetsaspekten, samt tjänsteförslagsnämndernasbedömning av tjänstens krav''.Det finns förmodligen anledning för universitet ochforskande högskolor att utveckla tjänsteförslagsnämndernasarbete och metoder, bl a vid upprättande av kravprofil förtjänsten och meritprofil för sökanden. Däremot avvisar vibestämt att ett visst kön generellt skall äga företräde.2.3 och högskolorUnder den borgerliga regeringen frigjordes universitetenoch högskolorna från statlig detaljreglering. Därigenomskapades friare spelrum för högskolor, universitet ochforskare att finna optimala former för att nå sina långsiktigamål. I budgetpropositionen (1994/95:100, bilaga 9) beskriverregeringen sin syn på den högre utbildningens förhållandetill staten. Beskrivningen signalerar ett återtåg till ettcentralistiskt tänkande som varken är idémässigt acceptabelteller ens möjligt med den snabba förändring somkännetecknar det moderna samhället. Socialdemokraternaaccepterar inte värdet av fria intellektuella centra. De förslaginom jämställdhetsområdet som läggs fram visar dels påen centralistisk och matematisk syn på jämställdhet, dels ettunderkännande för vad enskilda människor, fakulteter,tjänsteförslagsnämnder, universitets- och högskolestyrelsersjälva kan förmås åstadkomma.2.4 Positiv särbehandlingRegeringens förslag att vid en engångssatsning medinrättande av nya professurer tillämpa s k positivsärbehandling måste avvisas. Att vid tillsättningsförfarandetav tjänster inte ställa kunskaper och kompetens i förstarummet anser vi direkt stötande. Regeringens synsätt ärnedvärderande mot kvinnor och mot deforskningsinstutioner där ett viktigt vetenskapligt arbeteutförs.Regeringens attityd ger dessvärre signaler om att kvinnormåste bedömas enligt särskilda regler, dvs inte klarar sig påegna meriter. De konsekvenser detta får för flickorsmotivation för skolarbetet är i sig sådana att förslagetomedelbart borde dras tillbaka. Risken att kvinnligaprofessorer för framtiden får en stämpel på sig att varamindre kompetenta är också uppenbar.I stället för att välja kvotering för att snabbt nå matematiskjämvikt, anser vi att man bör ta itu med de mergrundläggande problemen. Dit hör traditioner, nätverk,kultur mm, vilket vi redan påtalat, men också de brister somfinns i definition av kompetens, kunskap etc. Inte minstotydligheter vid utannonsering av tjänster skapar utrymmeför godtycke och omedveten könsdiskriminering. Universitetoch högskolor måste ägna mer intresse åt utvärderings- ochkvalitetsfrågor framöver, utifrån studenternas fria val ochkonkurrensen mellan universitet och högskolor. Dettakommer enligt vår mening att gynna jämställdhetsarbetet.2.5 Vissa åtgärder inom forskningsområdet, resurstillskottför doktorandtjänster samt mål för rekrytering av professorerRegeringen föreslår att forskningsrådsnämnderna skall fåi uppdrag att definiera och föreslå inom vilka ämnen det kanfinnas anledning att inrätta professurer och forskartjänstermed inriktning mot genusforskning. Vidare vill regeringenöronmärka vissa medel under anslaget Utvecklingsarbeteoch internationell samverkan för kvinnliga forskare.Regeringen vill disponera för att fååstadkomma en jämnare könsfördelning bland innehavarnaav doktorandtjänster.Regeringen föreslår att varje universitet och högskola börange mål avseende könsfördelning bland de nyrekryteradeprofessorerna . Målet gesformen av ett särskilt åtagande under anslaget för forskningoch forskarutbildning. Målen skall anges första gången ibudgetpropositionen för budgetåret 1997.För vår del vill vi ifrågasätta varför regeringen bara villförbehålla ökad andel kvinnliga forskare inomgenusforskningen. Det torde finnas flera områden där detfinns kompetenta kvinnor med lämplig bakgrund för attkunna bli professor.Vad gäller förslaget att öronmärka vissa medel förgästprofessurer för kvinnliga forskare anser vi att det ärbefogat med stimulansåtgärder. Vad avser postdoktoralastipendier, samt kön som kriterium för att erhålladoktorandtjänst, har vi ovan anfört varför vi finnersärbehandling olämpligt och nedvärderande av kvinnligkompetens. Genom denna särbehandling är man bunden tillett visst urval från början.Regeringen gör ingen analys av hur dessa förslag inom denhögre utbildningen och forskningen kan komma att påverkabl a forskningsmiljö, attityder, kompetensuppbyggnad ochinternationellt anseende.Vad gäller rekrytering till nya professurer vill vi hänvisatill att det finns krav på att jämställdhetsplanerskall upprättas, vilket även gäller inom universitet ochhögskolor. Vi avvisar att regeringen inför ytterligare ettkriterium som bedömningsgrund för resurstilldelningen.2.6 Sexuella trakasserierSexuella trakasserier är oerhört kränkande och mångagånger svåra att hantera för den som utsätts. Den som utsattskan ofta känna egen skuld i det som skett, kanske står man iberoendeställning till den som kränkt, och bevisbördan kankännas tung och svår att påvisa. Därmed utgör trakasseriernaett direkt hinder för drabbade kvinnor i studierna och denakademiska karriären. Vi delar självfallet regeringensuppfattning att sexuella trakasserier inte kan accepteras.Regeringen redogör i propositionen för de legalamöjligheter som finns mot sexuella trakasserier, men avserändock att i högskoleförordningen skriva in att universitetoch högskolor har en skyldighet att verka för att studenterinte utsätts för sexuella trakasserier. Vi delar inteuppfattningen att ytterligare skrivningar -- i detta fall ihögskoleförordningen -- är ett sätt att komma till rätta medproblem. anser att befintligaregelverk, och jämställdhetslagen, skalltillämpas.2.7 AnslagsfrågorRegeringen föreslår att under åttondehuvudtitelns reservationsanslag Övriga utgifter inomforskning och forskarutbildning för /96anvisar utöver vad som föreslagits ibudgetpropositionen. Regeringen vill anvisa medel förresursförstärkning för nya professurer samt förforskarassistenttjänster, i syfte att uppnå en jämnarekönsfördelning.Regeringen har i budgetpropositionen lagt långtgåendebesparingskrav vilket medför en markant neddragning påfakulteter, forskningsråd och flera sektorsorgan.Grundforskning och forskarutbildning drabbas hårt.Moderata Samlingspartiet har motsatt sig denna kraftiganeddragning som går emot långsiktigakunskapsintressen. återkommer regeringen till riksdagenmed utgiftsökningar, som skulle försämra budgetsaldot för1995/96 med . Syftet att bättre ta tillvarakvinnliga akademikers kompetens och rekrytera blandkvinnliga forskare är lovvärt. Vad vi vänder oss emot är detinkonsekventa synsätt som regeringen visar gentemotforskningen generellt. En ryckig och illa genomtänktforskningspolitik gynnar inte några jämställdhetssträvanden.Därför avvisas förslagen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om genusforskning och det biologiskaperspektivet inom forskningen på skolans område,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhet i skolan som enförutsättning och en grund för att planera skolans helaverksamhet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarrekrytering,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av lärarutbildningarna,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompetens och fortbildning,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om val av sakkunniga och tillsättandeav tjänsteförslagsnämnder,7. att avslår ger regeringens förslag om positivsärbehandling,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad andel kvinnliga forskare ochprofessurer inom vissa områden,9. att avslår regeringens förslag att öronmärkapengar för postdoktorala stipendier för kvinnliga forskare ienlighet med vad som anförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnliga doktorandtjänster,11. att avslår regeringens förslag om mål förrekrytering av professorer och anslagsberäkning i enlighetmed vad i motionen anförts,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättning för kvinnor att göraakademisk karriär,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sexuella trakasserier,14. att i enlighet med vad som anförts i motionenavslår regeringens förslag om att i högskoleförordningeninföra en bestämmelse mot sexuella trakasserier,15. att avslår regeringens förslag om ytterligareanslag utöver budgetpropositionen under åttondehuvudtitelns reservationsanslag Övriga utgifter inomforskning och forskarutbildning för /96 med37,i enlighet med vad som anförts imotionen.