mot · GI02N421 · 1995-01-25 00:00:00 — Spekulationen i senareläggningav kärnkraftsavvecklingen liknar den finansiella spekulationsom skett på fastighetsmarknaden ochbörjan av 90-talet. Alla visste att priserna inte ständigt kundestiga men så länge man kunde tjäna pengar, ville många varamed. Man räknade då uppenbarligen inte med att vara medoch betala riskkostnaderna. Kraftbolagen tycks ha ungefärsamma filosofi och göra samma bedömning av kärnkraftensrisksituation. Kostnaderna för en kärnkraftsolycka drabbarbara i begränsad omfattning ägarna till kärnkraftverken. Detblir skattebetalarna och elabonnenterna som får betala avkärnkraften, liksom bankerna har fått sina förluster betaladeav skattebetalarna och låntagare/sparare.Brist på el och blir den mycket dyrare?Om förnyelsen/avvecklingen sker kontinuerligt och underen period av , är risken för elbrist i det närmasteobefintlig. Efter hand kommer dagens stora elöverskott attförsvinna och detta kommer att medföra en viss dragninguppåt av priserna. Detta har egentligen inte medkärnkraftsavvecklingen att göra. Aktörerna på elmarknadensträvar efter att anpassa produktionskapaciteten tillefterfrågan för att kunna maximera vinsten. Det är ändåtroligt att i det korta perspektivet en avvecklingsstart nukommer att ge något högre pris men i ett längre perspektivär sannolikheten för motsatsen mycket stor.Vill vi satsa på en hållbar utveckling och långsiktigt lägstaelpriser så bör avvecklingsstart nu vara huvudalternativet.Risken för elbrist och dramatiska elprishöjningar är störstom man tillämpar ett låtgåsystem och ingenting gör åtförnyelse/avveckling förrän vi tvingas till det av ekonomiskaskäl eller av säkerhetsskäl.Energins förnyelsefondAll ny elproduktion har svårt att konkurrera mednuvarande ''låga'' elpriser, som präglas av en mycket starkkraftbalans, som utgörs av el producerad i anläggningar medlåga kapital- och bränslekostnader.Den förnyelse av vårt energisystem som vi nu står införkräver att många aktörer får chans att konkurrera på likavillkor. Det är inte rimligt att de som saknar äldreproduktionsanläggningar skall konkurrera på mycket sämrevillkor än de som är etablerade. Förnyelsen måste ske medså lika konkurrens som möjligt och med en lika styrning medhänsyn till miljö, hållbar utveckling och stabilsamhällsekonomi. För att åstadkomma detta föreslås en''Energins förnyelsefond'' som finansieras helt vid sidan avstatsbudgeten och som i sin helhet återförs till investeringaroch utvecklingsarbete för förnyelse av vårt energisystem.Målsättningen är att fler skall ges förutsättning attkonkurrera på lika villkor och att energisektorns samladeresurser skall utnyttjas för en hållbar förnyelse av vårtenergisystem.AvgiftAvgiften till förnyelsefonden bör tas ut enligt följande:El från vattenkraftverk störreän 1,5 MW och byggda före /kWhEl från kärnkraftverk2 öre/kWhTotalt ger detta i starten. Efter handsom kärnkraften avvecklas minskar intäkterna.InvesteringsstödEtt generellt investeringsstöd på betalas ut frånfonden till följande typer av anläggningar som uppfyllergällande kvalitets -, säkerhets- och tillståndskrav:VattenkraftverkVindkraftverkSolvärmeanläggningarSolcellsanläggningarElproduktionsanläggningar som tillminst använder biobränslen.Eftersom det är energisektorn som satsar alla pengar är detrimligt att den också får stort inflytande på hur pengarnaadministreras. Investeringsbidraget skall utgå till ägaren avden nya anläggningen oavsett vem som är ägare, t.ex.aktiebolag, kommun, stat eller privatperson. Hanteringenskall präglas av administrativ enkelhet. bör ges ettövergripande kontrollansvar för fonden men den praktiskahanteringen bör utformas enligt branschens önskemål.Energifondens verksamhet skall ta över nuvarandeinvesteringsstöd som baseras på trepartiuppgörelsen 1991och verksamheten skall fortgå till dess att all kärnkraft är heltavvecklad. Vad ovan sagts om energins förnyelsefond börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Sysselsättning och välfärdMed ett i stort sett oförändrat elpris och säker tillgång påel är det självklart att sysselsättningen ökar iförnyelse/avvecklingsalternativet. Ökad sysselsättning är enviktig grund för välfärden. En optimalt genomförd förnyelseav vårt energisystem med start nu kommer på ett påtagligtsätt att gynna sysselsättning och välfärd samt ge oss etttryggare och miljövänligare energisystem.Varje tillförd TWh biobränslebaserad energi beräknas gecirka 250 nya helårsjobb. Vid en fördubbling av andelenbiobränslen i energiproduktionen fram handlardet om cirka 17.500 jobb.Regionalpolitiska insatser i kärnkraftsorternaNationellt sett ger investeringar i en förnyelse av vårtenergisystem ett väsentligt tillskott till sysselsättningen,liksom bränsleförsörjning och drift av det nya systemet.Lokalt på kärnkraftsorterna blir det däremot ett bortfall avarbetstillfällen i det snäva perspektivet.Detta skall kortsiktigt kompenseras genomregionalpolitiska insatser, som måste sättas in redan innanden första reaktorn stängs. Målsättningen skall vara att påplatsen skapa alternativ sysselsättning för de lokalt boendeså att deras kunskap och erfarenhet tas till vara så optimaltsom möjligt. I en ordnad avveckling under är detväsentligt lättare att på ett bra sätt lösasysselsättningsfrågorna.Miljö och ekonomiEn förnyelse av vårt energisystem måste under allaförutsättningar ske. Det finns starka sakskäl för att påbörjaavvecklingen av kärnkraften nu och aktivt påbörjaförnyelsen av vårt energisystem. Förnyelsen skall inriktas påeffektivare energianvändning och övergång till förnybarenergi. Både förnyelse och avveckling måste ske på enmarknad med fungerande konkurrens och detta kräver fastaspelregler som gäller lika för alla. Därför behövs enlagstiftning som klart anger hur och när avveckling skall ske.Den föreslagna förnyelsen har en mycket positiv miljöprofiloch ingen kan ifrågasätta den förbättring av miljön som dettainnebär.Vi har en mycket stark kraftbalans. Detta underlättarutfasningen av kärnkraften. En korrekt verklighetsanalysvisar att vi sannolikt aldrig får bättre förutsättningar än nuatt påbörja avvecklingen av kärnkraften och att det bådetekniskt och ekonomiskt är goda förutsättningar att klaraavvecklingen . bör som sin meningge regeringen till känna vad ovan anförts avseendesysselsättning och välfärd, regionala insatser ikärnkraftsorterna, miljö och ekonomi samt om de godaförutsättningarna att nu påbörja kärnkraftsavvecklingen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förnyelsen av vårt energisystemoch förutsättningarna för kärnkraftsavvecklingen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alternativen till kärnkraften,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biobränslenas möjligheter ochvillkor,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten att geinvesteringsbidrag till små vindkraftverk,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vindkraften som riksintresse ochkommunal planering,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om priset på el från de småkraftverken,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om solvärmens miljöfördelar ochvikten av investeringsbidrag till solvärmeanläggningar,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om effektivare energianvändning ochteknikupphandling,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nordiskt naturgassamarbete,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att spekulation i senarelagdkärnkraftsavveckling kan leda till allvarlig energikris,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ''Energinsförnyelsefond'',12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sysselsättning och välfärd,regionala insatser i kärnkraftsorterna, miljö och ekonomisamt de goda förutsättningarna att nu påbörjakärnkraftsavvecklingen.