mot · GI02A438 · 1995-01-25 00:00:00 — Vår svenska skärgård är unik och i många avseenden enovärderlig nationell tillgång.I takt med koncentrationen i samhället och genom att deflesta människor numera bor i tätorter har det rörligafriluftslivet ökat och kraven på områden och anläggningarför rekreation blivit större. Det har också lett till ökat tryck påvåra skärgårdsområden. Detta accentueras ytterligare genomden ökade rörlighet som kan förväntas till följd av EU-medlemskapet.För att hålla skärgården öppen och levande förutsätts enbofast åretruntbefolkning. Detta är med dagensförutsättningar inte lika självklart som förr utan speciellainsatser från samhället. Men basen måste även framgent varade aktiviteter som skärgårdsnäringen kan skapa.Det är av mycket fundamental betydelse för samhället attmänniskor även skall kunna bo och verka i helavårt land med alla de variationer av förutsättningar ochlivsstilar som det innebär. Problemlösningar ochsamhällsinsatser måste vara flexibla och grundas på suntförnuft.Omvandling av permanentboende till fritidsfastigheter iattraktiva skärgårdsområdenEtt villkor för en levande skärgård är att permanentboendetkan bevaras och utvecklas. råder uppenbara problemmed detta.Efterfrågan på fastigheter i attraktiva skärgårdsområden ärstor. Det pressar fastighetspriserna uppåt på ett sätt som gördet omöjligt för den som vill vara bofast och leva på deareella näringarna att hänga med i budgivningen. Resultatetblir att många permanentbostäder omvandlas till fritidshus.Det innebär ibland att stora delar av ett skärgårdssamhälleblir tomt och ödsligt under en stor del av året. Det förstärkerisoleringen för de kvarboende permanenthushållen och ökarskärgårdskommunernas kostnader för att upprätthållaservicen.I och med att den kommunala garantibeskattningen förfastigheter är borttagen får heller inte kommunerna någraandra intäkter från dessa fritidsfastigheter än vad som kan tasut i avgifter för tillhandahållna tjänster. Sådana avgifter fårendast täcka självkostnaderna och kan därför inte bidra tillmerkostnaderna för den service som inte kanavgiftsbeläggas.Ett sätt att kompensera skärgårdskommunerna för demerkostnader som ett omfattande fritidsboende för med sigkan vara att införa en skärgårdsfaktor eller på annat sättbeakta detta i den kommunala skatteutjämningen. Inför denförestående förändringen av skatteutjämningssystemet bördetta övervägas.SkärgårdsstiftelserEn annan möjlighet att trygga och stimulerapermanentboendet i skärgården kan vara att kommunernaoch staten genom sina länsstyrelser tillsammans inrättarskärgårdsstiftelser. Dessa stiftelser bör ha som uppgift attköpa och utbjuda fastigheter som är viktiga förskärgårdsnäringen och för att hålla skärgården levande. Somstiftelsekapital kan förutom de medel som måste tillskjutasäven tillföras de fastigheter som skärgårdskommunernaredan äger.Vid framtida förvärv bör samma regler som gäller förStockholms skärgård kunna vara en rimlig utgångspunkt,d v s att staten genom bidrar avinvesteringen.Taxering av permanentbebodda fastigheter i skärgårdenDen stora efterfrågan på skärgårdsfastigheter pressar, somnämnts, upp marknadspriserna. Dessa ligger sedan till grundför fastighetstaxeringen.För den permanentboende skärgårdsbon, som äger sinfastighet och inte har för avsikt att flytta eller avyttra deninnebär det en högre boendekostnad än i jämförbarafastigheter i andra glesbygdsområden än skärgården.Även om de högre taxeringsvärdena med åtföljandereavinstbeskattning kan anses motiverade vid försäljning ärdet till men för permanentboendet i skärgården. För attmotverka detta och stimulera till en levande skärgård åretrunt bör taxeringsvärdena för permanentbeboddaskärgårdsfastigheter reduceras med en särskilt fastställdlägesfaktor.FiskevårdsområdenDet är rimligt att de kostnader som är förenade med olikaåtgärder för att bevara och förbättra fiskebeståndet delasmellan yrkesfiskarna och fritidsfiskarna. Lämpligast kan detske genom att fiskevårdsområden får inrättas även inomskärgården och att då fiskevårdsområdets betämmelser gälleri det aktuella området.SkärgårdstrafikTidigare fanns ett anslag till skärgårdstrafik. Det är tyvärrnumera borttaget. I , som är ett föregångsland när detgäller skärgårdspolitik, ger staten särskilt stöd till enutbyggd, regelbunden kollektivtrafik inomskärgårdsområden. I upprätthållespersontransporterna i skärgården genomkompletteringstrafik med båt och hydrokopter och i vissa fallmed större båtar i regelbunden trafik som finansieras avkommunen.Detta är en relativt sett dyr verksamhet. I synnerhet somdet nästan över hela är de små, ekonomiskt svagakommunerna som har de stora skärgårdarna. Det är dock hosdessa kommuner kunskapen finns om hur man på bästa sättorganiserar sin skärgårdstrafik.För att möjliggöra för kommunerna att upprätthålla braallmänna kommunikationer i skärgården bör även dessamerkostnader vägas in i den kommunala skatteutjämningen.PostenPostens lantbrevbärning är en värdefull och omistligservicefunktion för glesbygden. Det borde finnas ytterligaremöjligheter att utnyttja och förstärka denna funktion i bl askärgården. Som exempel på det har man på många hållfunnit samverkansformer mellan postdistribution/service,gods- och varutransporter, social tillsyn av äldre osv.Att nå fram till dessa samverkansformer har inte sällanvarit förenat med stora problem beroende på olika regler ochkrav för olika verksamheter. Det behövs därför ettnytänkande och en förenkling av de regelsystem som kanvara aktuella när det gäller att utnyttja posten för att breddaserviceutbudet i glesbygden och skärgården.TransporterTransporter till och från öar som saknar bro ellerfärjeförbindelse är svåra och kostsamma. har vissttransportstöd utgått vilket gjorde att kostnaderna för denenskilde kunde begränsas till en rimlig nivå. Nuvarandeförhållanden är långt ifrån tillfredsställande vad gällermöjligheterna till upprustningsinsatser och etablering av nyaarbeten/företag i skärgårdarna. Ett väl utformat transportstödskulle vara en viktig del i strävandena att även geskärgårdarna utvecklingsmöjligheter.ByggandeAtt bygga i skärgården kan ofta vara komplicerat.Bestämmelser om strandskydd och VA omöjliggör intesällan både byggande för enskilt bruk och förnäringsverksamhet, t ex stugor för uthyrning. En levandeskärgård förutsätter nyinvesteringar. Det är därför viktigt attkommunerna i sina översiktsplaner klarar ut och anvisarområden för olika ändamål -- rörligt friluftsliv, fritidsboende,näringsverksamhet -- och vilka områden som särskilt skallskyddas. Genom en sådan planering förenklas för denenskilde att utveckla sin verksamhet.Detta är naturligtvis en uppgift för kommunerna själva.Men med de speciella förutsättningar som gäller för de flestaskärgårdsområden är det speciellt angeläget att berördastatliga myndigheter i en positiv anda bistår och hjälperkommunerna i detta arbete.VattenförsörjningVattenförsörjningen kan på många öar vara ett stortproblem. Emellanåt kan detta med s kgemensamhetsbrunnar. På sådana ställs dock samma kravsom på kommunala vattentäkter trots att de fungerar påsamma sätt som enskilda. Detta borde vara möjligt att ändra.StödformerDet finns ett antal olika stödformer som skulle kunnakomma skärgården till ännu bättre nytta om de samordnades.Den nationella regionalpolitikens stödformerkompletterade med EU:s fonder bör rätt utnyttjade kunna geförbättrade förutsättningar för våra skärgårdsområden.Tillsammans med de åtgärder som redovisas i motionenskulle möjligheterna att bibehålla och utveckla en levandeskärgård avsevärt förstärkas.Det är också angeläget att skärgårdskommunerna, för attkunna få del av olika stödformer, förstärker detmellankommunala samarbetet genom att utvecklagemensamma projekt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för en levande skärgård.