mot · GI02N289 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringen tillsatte en särskild utredningför att undersöka om den kooperativa företagsformenmissgynnas. Bakgrunden är att det i bl.a. forskning ochutbildning visat sig att det finns få resurser till kooperativforskning. På handelshögskolorna ägnas t.ex. ytterst lite åtden kooperativa företagsformen. Detta framkom också iNykooperativa företagsutredningen, Villkor för kooperativtnyföretagande, 1991.Den nykooperativa utvecklingen i har sedan slutetav exploderat. , ,redovisar i sin rapport , Utvärdering av stödet tilllokala kooperativa utvecklingscentra, följande: ''LKU:na(Lokala kooperativa utvecklingscentra) bidrar till att skapaarbetstillfällen, ofta i glesbygd. En försiktig beräkning för1992 visar att LKU varit med om att starta 300 nyakooperativa företag. Dessa ger i sin tur åtminstone 1 300 arbetstillfällen, varav en del nyskapade.'' Vidare:''Många av de arbetstillfällen som LKU bidrar till att skapai kooperativa företag är sådana som troligen inte skulle hakommit till stånd i andra företagsformer. ''Rapporter från kooperativa rådgivare runt om i landetsäger att de flesta som tar initiativ till och startar kooperativaföretag är kvinnor samt att man når grupper som är icke-traditionella företagare. Detta noterar också RRV:''Kunderna är i mycket stor utsträckning kvinnor. I vissa fallupp till . ''De resurser som går till stöd till nykooperationen ärkostnadseffektiv. RRV: ''Kostnaden per arbetstillfälle somLKU varit med om att skapa uppgår till , vilket tyder på en tillfredsställandekostnadseffektivitet generellt sett. .... Utan att någonjämförelse görs vill RRV nämna attArbetsmarknadsstyrelsen i sin årsredovisning /92redovisar verkets totala kostnader, exkl. kontant stöd, persökande som fått arbete. Kostnaden uppgick till . ''Ett riktat stöd till kvinnor i nykooperationen ger storamöjligheter att skapa nya arbetstillfällen. Av totala antaletkvinnor på arbetsmarknaden finns två tredjedelar inomoffentlig sektor. Också kvinnor i arbetslöshet söker sig iförsta hand till välfärdstjänstesektor och omsorg, sektorersom inte väntas expandera. Behovet av en utökadvälfärd krymper dock inte, utan snarare ökar.Därför bör det från resurser, avsatta för stöd tillnyföretagande, småföretags- och microföretagsutveckling,tas medel för stöd till kvinnors kooperativa företagande.I dag finns cirka 4 000 kooperativ inom välfärdssektorn. Under perioden1988--har det startat 640 föreningar, registreradesom ekonomiska föreningar. Att ge en rättvis statistisk bildär svårt, eftersom kooperativ också kan vara registrerade somaktiebolag, ideella föreningar och handelsbolag. Det handlarom föräldra- och personalkooperativa daghem, skolor,äldreomsorg, vård (t.ex. psykiatrisk vård, mödravård,sjukgymnastik, tandvård) och omsorg.Internationell forskning visar att människors förmåga tillsamverkan varit grunden för att utveckla en stark ekonomi.I de regioner där man satsat på samverkan lokalt (iförekommande fall i kooperativ) har ett starkt regionaltnäringliv blivit följd. Regioner som kan nämnas ärMondragon i , , och regionen ,, där många företag, som vanligtvis är privata, drivs ikooperativ form, t.ex. banker, försäkringsbolag,högteknologiska företag etc.Kooperativen utgör med andra ord ett viktigt inslag i dennya näringspolitiken i , där man föenar dettraditionella företagandet med omsorgstänkandet.Men det finns ytterligare en vinst med dessa kooperativ.De skapar den omsorg som är nödvändig för att andrakvinnor skall kunna komma ut i aktiv arbetsmarknad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till kvinnors kooperativaföretagande.