ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02A408 · 1995-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionens bilaga 7 under anslaget C2 föreslås15,i driftsbidrag till kommunalaflygplatser i skogslänen. Detta förslag innebär en halveringi förhållande till innevarande budgetår.Genom tillkomsten av ett antal kommunala flygplatser iskogslänen har reguljära flygförbindelser med landet i övrigtkunnat etableras. Det har emellertid kunnat ske tack varemycket stora ekonomiska insatser från berörda kommuner.Dessa har inte bara tvingats till stora kostnader förflygplatserna utan också till betydande insatser för självaflygverksamheten. Som exempel kan nämnas att Vilhelminakommun satsar ett belopp som motsvarar mer än enkronas utdebitering i den kommunala beskattningen.Att kommunerna i fråga är beredda till så storauppoffringar för att upprätthålla en reguljär flygförbindelsevittnar om den betydelse man tillmäter flyget. Det är ingenöverdrift att säga att tillgången till daglig flygförbindelse avdessa kommuner bedöms vara en av de allra viktigasteregionalpolitiska frågorna.Mot denna bakgrund är det utomordentligt olyckligt att detstatliga bidraget till flygplatserna nu halveras. Skulle det ledatill en nedläggning av flygverksamheten kan viktigaföretagsetableringar komma att äventyras. De insatser somgjorts och planeras med stöd av regionalpolitiska medel föratt utveckla näringslivet i skogslänen skulle därmed gåförlorade. Med hänvisning till den regionalpolitiskabetydelse som flyget har för skogslänensutvecklingmöjligheter anser vi därför att regeringen ikompletteringspropositionen, där de regionalpolitiskafrågorna skall behandlas, bör bereda utrymme för ettekonomiskt tillskott om för attdärmed kompensera för den reduktion av anslaget som nuföreslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regionalpolitiska medel till kommunalaflygplatser i skogslänen.
mot · GI02A410 · 1995-01-25 00:00:00 — Halverade arbetsgivaravgifter för åretruntföretag på är i första hand till för gotlänningar. måstedet uppfattas som stötande när främst fastlänningar driverlönande sommarverksamhet och lämnar mörka affärer eftersig då man kan skörda frånturismen. är inte ensamt om detta, men ärsom ö mer utsatt än fastlandet.Gotland är unikt på många sätt. Avstånden är långa närprodukter skall säljas utanför ön. Transporterna är tämligendyra oavsett om de gäller att människor eller varor. Därmedär också sårbart och beroende av regelverk sommotverkar fördyrande förhållanden.Båda dessa problem -- sommargotlänningar som drar åt siggrädden och de konkurrensnackdelar som finns -- skullekunna lösas om åretruntföretag på slapp betalaarbetsgivaravgift. Reformen bör vara långsiktig och stabil såatt var och en vet vilka spelregler som gäller ekonomi ochinvesteringar. En sådan reform skulle dessutom vara ett brakomplement till de högskolesatsningar som gjorts.Reformen bör sjösättas . För att stävjamissbruk kan under en kortare försöksperiod återbetalningenske året efter. En utvärdering av reformen bör genomföras1997 för att på så sätt ge underlag för liknande -- om än intelika omfattande -- beslut för andra turistintensiva kommunermed liknande problem vad gäller sommarverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopandet av arbetsgivaravgifterför åretruntföretag på ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering.
mot · GI02A413 · 1995-01-25 00:00:00 — Tillskottet -- projekt för småföretagsutveckling I har ett unikt samarbetsprojekt lett till att dettillfälliga småföretagarstödet använts synnerligen effektivt.Hitintills har beroende på detta stöd 486 nya jobb kommittill inom småföretagsvärlden.Under arbetsnamnet Tillskottet har , ,och Arbetslivsfonden i ett samarbeteöppnat upp för:att vidareutveckla en östgötsk modell förmyndighetssamverkan,att ha kapacitet för fortsattstödhantering för att skapa förutsättningar för fler nya jobb,att förstärka näringslivsutvecklingen genom samverkanmellan berörda organ.Som framgår av antalet nya jobb -- som vida överstigerförväntade 180 jobb som var ''betinget'' -- har arbetet varitsynnerligen framgångsrikt. Detta kan bl a bero på:projektgruppens sammansättning av konsulter mederfarenhet och förankring i de olika organisationerna såvälsom i industrin,fungerande kommunikation på alla nivåermellan projektgrupp och huvudmän,bredmarknadsföring,noggrann diskussion och analys avföretagens expansionsplaner,snabb handläggning.Som man själva i projektgruppen bedömer situationenfinns möjlighet att med medelstillskott skapaförutsättningar för ytterligare 400--500 jobb i regionen.Genom att omfördela medel från län där denna stödformknappt alls kommit till användning vore detta möjligt utannya medelstillskott.Det fina är att de nya jobben inte kommer till genomsubventionering av sysselsättningen utan genom stimulanstill expansion av företagens verksamhet som i sin tur gerbehov av att anställa fler. Det är därför angeläget att dennaform av småföretagarstöd inte bara sker tillfälligt utan att detkan finnas med i budgetplanerna också framledes.Den bedrivna verksamheten kan givetvis utvecklas.Östergötlands arbetssätt skulle kunna utgöra grund för ettpilotprojekt i syfte att vidareutveckla en samordning avstatens olika stödinsatser gentemot små företag. Intentionerom samordnade insatser av detta slag redovisas också ibudgetpropositionen. kan visa vägen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att genom omfördelning mellanlänen tillföra projektet i medel förfortsatt verksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett kontinuerligt stödför utveckling av småföretagande i enlighet med denutformning som det tillfälliga småföretagarstödet har,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utse sompilotregion för arbetet med samordnade statliga stödinsatserför små företag.
mot · GI02A414 · 1995-01-25 00:00:00 — Åtgärder för en bättre storstadsmiljö Miljöbelastningen på våra större städer är ett starktväxande problem. Den aktuella debatten om det s.k.''Dennispaketet'' och om i ger en godillustration av detta. Problemet finns inte bara i de tre störstastäderna. Utvecklingen är dessvärre densamma även i andrastörre städer, om än i mindre grad.Det ständigt ökade trycket på storstadsmiljön är enkonsekvens av en samhällsplanering som inte varittillräckligt visionär och förutseende. Men det är ocksåföljden av oförmågan att bryta en trend som man varitmedveten om har lett fel.Det behövs därför helt nya och radikalare grepp isamhällsplaneringen där miljön inte får vara en restpost utanett mål.En förändrad syn på samhällsplaneringen ger först påmycket lång sikt resultat i verkligheten. Det krävs därförfram till dess åtgärder som inte bara angriper symtomen utanockså löser en del av de grundläggande problemen.En sådan åtgärd bör vara att försöka åstadkomma ettminskat exploateringstryck genom decentralisering avarbetsplatser och service.Utöver en förändring av lagstiftningen, kan staten för sindel bidra till detta genom sina egna lokaliseringsbeslut.Nya statliga verksamheter bör därför intelokaliseras till någon av de största städerna.En inventering bör även göras för att klarlägga vilkastatliga verksamheter som är möjliga att flytta.Om statlig verksamhet omlokaliseras kommer dettroligtvis också att leda till att även en del privata företagföljer efter. För t.ex. företag som levererar varor och tjänstertill de statliga myndigheter och förvaltningar somomlokaliseras borde det bli intressant.Erfarenheten av tidigare statliga omlokaliseringar har fördet mesta varit mycket god. Man har också lärt sig hur dettabäst kan göras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om hurstaten genom omlokaliseringar av egna verksamheter kanbidra till att minska miljötrycket på storstäderna.
mot · GI02A418 · 1995-01-25 00:00:00 — beslutade att Arbetslivsfondensverksamhet successivt skulle avvecklas med sluttidspunktden 1 juli 1995.Arbetslivsfonden i har tillsammans med berördaföretag, myndigheter och organisationer medverkat tillprojekt och utvecklingsinsatser som berört mer än 700arbetsplatser med närmare 75 000 anställda, dvs. omkring hälften av de yrkesverksammai . Den samlade projektinsatsen motsvarar omkring2 miljarder kronor under fondens fyraåriga verksamhet.Fondens allmänna inriktning har varit att utvecklingen avarbetslivet skall utgå ifrån en helhetssyn, dvs.arbetsorganisation, arbetsmiljöförbättrande åtgärder,rehabilitering.De erfarenheter och kunskaper som fonden representerarmåste tas tillvara på lämpligt sätt i det fortsatta arbetet mednäringslivets förnyelse. Särskilt gäller detta insatser förlänets små och medelstora företag som av olika skäl har svårtatt i erforderlig omfattning avsätta resurser till egetutvecklingsarbete.Vissa av delmålen inom 2, 3 och 4sammanfaller i varierande grad med de mål somArbetslivsfonden har arbetat med. Här avses särskilt formerför kunskapsöverföring, organisationsutveckling, helhetssynpå arbetslivet i ett samlat utvecklingsperspektiv samt inteminst rehabiliteringsfrågorna. Mot denna bakgrund är detangeläget att det fortsatta programarbetet, inte minst på denregionala nivån, utgår från de erfarenheter som finns inomfonden samt att den regionala utvecklingskompetens somfinns hos och länsarbetsnämnden används.Den erfarenhets- och kunskapsbank som finnstillgänglig torde vara unik i ett internationellt perspektiv ochkan väcka stort intresse vid bedömningen av de kommandeprogrammen. Jag anser därför att det är mycket viktigt attdenna erfarenhet och kunskap tas tillvara i samband medutarbetande av program inom 2, 3 och 4.Arbetslivsfonden i och iVärmlands län är beredda att delta i en projektverksamhet iarbetet med att utarbeta program inom 2,3 och 4. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om projektverksamhet i utarbetande avEU:s program inom målområdena 2, 3 och 4.
mot · GI02A420 · 1995-01-25 00:00:00 — Samarbete mellan och sydvästra har sedan urminnes tider haft långatraditioner av samröre med sydvästra , med Baltikumoch med . Det gäller handel,transporter, samarbete inom utbildning och kultur,miljöfrågor, servicefunktioner m.m. Många av kommunernai har vänorter i som bidragittill att banden mellan människorna har stärkts och somskapat djupa vänskapsrelationer.Samarbetet bidrar på ett påtagligt sätt till att befrämjanäringslivskontakter och utbyte av varor och tjänster. Ocksåtransportfrågorna som sådana, båttrafik och hamnfrågor,kopplat till vägar och järnvägar har aktualiserat behovet avsamarbete över större områden än varje kommun för sig.Kommunerna och landstingen inom Mälarregionensamarbeter inom i frågor som främjarsamarbetet på regional nivå, främst inom områdenakommunikationer, näringsliv, FoU, miljö, kultur och turism.Rådet är en frivillig samarbetsorganisation för kommuneroch landsting i , , ochSörmlands län.Den politiska utvecklingen i har påett påtagligt sätt bidragit till att kontakterna och utbytet medsydvästra och inte bara ökat, utan ävenfördjupats i banor som känns naturliga för alla parter.Mälarregionen och sydvästra har därför godaförutsättningar att genom ett utvecklat gränsregionaltsamarbete bidra med att påskynda den ekonomiskautvecklingen också i Östeuropas Östersjöområde.Företrädare för de finska landskapsförbunden i sydvästraFinland, och har diskuteratden gemensamma nyttan av ett mer målinriktat samarbete,inte minst vad gäller och S:t Petersburgsområdet.I samband med dessa överläggningar har framkommit att s.k.gemensamt INTERREGII-initiativ skulle vara av värde. INTERREGII är ett s.k. kommissionsinitiativ som syftar till att medstöd av särskilda EU-medel mer generellt främjaintegrationen mellan olika regioner inom den europeiskagemenskapen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samarbete mellan ,sydvästra och .
mot · GI02A421 · 1995-01-25 00:00:00 — Samtliga politiska partier pratar om att merparten av de nyajobben skall hamna inom det privata näringslivet och inomsmåföretagsamheten. Insatser görs, men samordningen harhitills varit dålig och utvärderingar görs på olika håll.Arbetsmarknadsverket bedriver sin verksamhet,länsstyrelserna sin i samverkan med kommuner ochlandsting och övriga regionala insatser.Att starta ett eget företag kräver att man har en idé menockså att ha kunskaper om företagsekonomi,försäljningsstrategi, företagslagstiftning m.m. Det behövsutbildning, men också rådgivning och stöd på olika sätt, bådepå lång och kort sikt. Den lokala förankringen är viktig föratt känna till lokala förhållanden.I exempelvis finns projekt där stöd tillproduktutveckling inom GUC Gästrike utvecklingscenterpågår, t.ex. projekt med rådgivning för utveckling avföretagsamhet för kvinnor. Projekten finansieras medkommunala medel, men också med medel från länsstyrelsen.länsstyrelsen bidrar av kostnaden, ibland mer,. Kvinnoprojekten bedrivs i sju avlänets kommuner och en kommun till är på gång att starta.Projekten för dock en osäker tillvaro, eftersom länsstyrelsensregelverk inte tillåter ett stöd . Sedan skallkommunerna själva ta över verksamheten. Risken är attkommunerna, på grund av det ekonomiska läget, avbryterprojekten. är en alldeles för att utvärdera ensådan här verksamhet och projekttiden bör därför förlängas,åtminstone till . Helst skulle stödet från länsstyrelsenpermanentas eftersom den här typen av projekt går ut på attstödja icke tidsbundna projekt.Den här typen av projekt är också mer konkurrensneutral,eftersom man inte går in och stödjer den direktaföretagsamheten. Det gör ju andra stöd, som ''starta-eget-bidrag'', subventioner av sociala avgifter m.m. Attkommunerna skall stå för den här typen av verksamhet ärockså tveksamt, eftersom det handlar om näringslivspolitiksom i första hand är en statlig angelägenhet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regelverk börändras så att det ges möjlighet att stödja projekt längre än treår,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förändringen bör gälla projektsom stöder kvinnlig företagsamhet, kooperativföretagsamhet och produktutveckling hos småföretagare.
mot · GI02A422 · 1995-01-25 00:00:00 — En viktig princip för utnyttjandet av EU:s strukturfonderär partnerskapet. Den är inskriven i gällande reglemente(artikel 4) och omfattar således nu även Sverige.Principen innebär att vid sidan av kommuner och landstingskall organisationer som företräder ekonomiska och socialaintressen delta i planering och genomförande av dearbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder somfinansieras via EU:s strukturfonder.Genom partnerskapet vill EU förstärka kopplingen till deföretag och människor som åtgärderna riktas till.Traditionellt ingår det privata näringslivet och de fackligaorganisationerna i partnerskapet. Enligt både och omfattar partnerskapetockså alla de organisationer som vill bidra till regionalutveckling och full sysselsättning.Partnerskapet omfattar därför även kooperation och deföreningar som bedriver ekonomisk verksamhet, dvs. detsom inom EU går under beteckningen ''social ekonomi''.I utarbetas f.n. planer för de s.k. målområden somomfattar vårt land; 2, 3, 4, 5b och 6. De statligalänsmyndigheterna har en viktig roll. Några län omfattas avalla målen, t.ex. , , ochVästerbottens län.Planeringen skall göras mycket snabbt och vara klar imars--april så att förhandlingarna om konkreta program medEU-kommissionen kan inledas.Partnerskapet när det gäller planering har mycket övrigt attönska.Flera ansvariga statliga myndigheter har (i mittenav januari) glömt den roll som kooperation och andrafolkrörelser (den sociala ekonomin) kan spela för att bidratill sysselsättning och välfärd.Det finns studier, inte minst RRV:s, som visar attnykooperationen bidrar till ny sysselsättning på ettkostnadseffektivt sätt.I de planer som den inlämnar till bör resultatet av det otillräckligapartnerskapet rättas till. Resurser för särskilda delprogramför nykooperation och andra folkrörelser som vill bidra tillsysselsättning och välfärd bör ingå i planerna. Detta skullevara ett bra sätt att erhålla nya resurser till en sektor som harstora möjligheter att utvecklas. Flera rådgivare skulle kunnaengageras och utbildningsinsatserna förstärkas.Principen om partnerskap gäller också när deframförhandlade programmen skall genomföras.För att följa denna princip bör regeringen i alla destyrkommittéer (monitoring committees) som inrättas för deolika målområdena utse företrädare för kooperationen ochfolkrörelserna. Då kan dessa engagera sig för attstrukturfonderna utnyttjas på ett sätt som innebär en starkkoppling till berörda människor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att principen om partnerskapet vidutnyttjande av även bör omfattakooperation och folkrörelser,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att böranvändas för utveckling av kooperation och social ekonomi.
mot · GI02A423 · 1995-01-25 00:00:00 — är ett bra men avlångt land, därom torde alla kunnavara ense. Landets olika regioner däremot har inte fåttsamma förutsättningar när det gäller så viktiga ting somlokalisering av statliga verk och myndigheter. Denna del avadministrativ infrastruktur ger ett positivt tillskott till den ortdär den lokaliseras, inte bara i kraft av det ökade inflytandetsom närhet ger utan också arbetstillfällen och ett ökatskatteunderlag.Under 1994 skulle två nya myndigheter inrättas inommedieområdet. De avsedda myndigheterna är Radio- ochTV-verket samt . Var dessa skullelokaliseras diskuterades ingående. Tidigarelokaliseringsdiskussioner har klart uttalat att därest ingastörre och avgörande invändningar finns, skall utlokaliseringske och nyetablering i undvikas. När denya myndigheternas placering var beslutad, så befanns devara i kommun, i omedelbar närhet till Stockholm.Detta beslut uppfattades av många som ett sätt att hållakvar myndigheterna i och kringgåförutsättningarna för utlokaliseringar och nyetableringar.Samma mönster vid etableringen följer den nyligeninrättade Statliga Institutionsstyrelsen med etablering iStockholm. Listan på liknande exempel kan säkert görasmycket lång. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nyetablering, utlokalisering elleravknoppning av statliga styrelser, myndigheter eller verk.
mot · GI02A426 · 1995-01-25 00:00:00 — som ett mål 5b-område Mål 5b-stöd torde främst syfta till att finna alternativasysselsättningsmöjligheter på landsbygden genom stimulansav servicenäringar, turistindustri eller småföretagsamhet, isynnerhet i de områden som påverkas negativt av EU:sjordbrukspolitik.Regeringen presenterade ett förslagtill avgränsning av strukturfondernas regionalt inriktade mål.För insatsen inom mål 5b har områdena ,Sydöstra samt Sverige skärgårdsområden utvalts.Länsstyrelsen i har i skrivelse tillregeringen hemställt att skall utses till ettmål 5b-område.Skäl för att utse till ett mål 5b-område:Svalövs kommun är en landsbygdskommun med en storyta och många små orter. Jordbruk är den dominerandenäringsgrenen där av kommunens befolkning ärverksamma. För att minska betydelsen av de areellanäringarna till förmån för nya ekonomiska strukturererfordras bl.a. en möjlighet till det ekonomiska stöd som mål5b-stödet innebär.De allt strängare miljökravens inverkan på jordbruket är enfaktor som talar för att det erfordras annat än en möjlighettill det ekonomiska stöd som mål 5b-stödet innebär för attskapa nya ekonomiska strukturer, vilket minskar betydelsenav de areella näringarna.Svalövs kommun har länge jobbat med att försöka finnaalternativ till den areella näringen. Där är ständigadiskussioner mellan olika intresseorganisationer ochkommunen om näringslivsfrågor. Utveckling och förändringav den areella näringen, småföretagarprojekt och eninriktning på turismfrågor. En närmare plan för hur måletmed ett eventuellt mål 5b-stöd skall kunna uppnås, dvs. vilkaprioriteringar som avses inom , kvantitativamål och en bedömning av den förväntade effektenbeträffande arbetstillfällen och på miljön, avses att upprättasav tillsammans med företrädare för olikaintressen inom olika näringar i kommunen.Vid upprättandet av denna plan kommer de allmännaprinciperna för EU:s regionalstöd, dvs. koncentration ochprioritering av insatserna att beaktas särskilt.Additionalitetsprincipen, dvs. att EU-stöd inte skall ersättanationella eller regionala insatser utan kompletteradesamma, såväl som subsidiaritetsprincipen, dvs. attansvarsfördelningen skall ske mellan olika administrativanivåer på så sätt att besluten skall fattas där problemen finns,kommer vidare att säskilt beaktas i den plan för insatser somplaneras för kommun.Svalövs kommun bör med beaktande av vad som ovananförts utses till mål 5 b-område. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att verka för att utsestill ett mål 5b-område.
mot · GI02A429 · 1995-01-25 00:00:00 — Arbetsmarknaden i har under en följd av årsuccessivt försämrats. Orsaken till detta är delvisstrukturförändringar inom basnäringarna, men den störstaorsaken är dock de förändrade förutsättningarna förförsvarsindustrin. Såväl de inhemska beställningarna somexporten har minskat.Den öppna arbetslösheten var 9,1 procentoch i åtgärder. Det vill säga drygt 15procent står utanför den ordinarie arbetsmarknaden. När detgäller ungdomar 18--så var 18,2procent öppet arbetslösa.För som helhet får vi nu signaler omminskad arbetslöshet och en betydande ökning avsysselsättningen. Men denna för landet positiva utvecklingfår inte särskilt stort genomslag i av de skäl somredovisats ovan. Till det ska läggas att det ibudgetpropositionen finns ytterligare besparingar i försvaretoch att det inför nästa försvarsbeslut har aviserats ytterligareminskat ekonomiskt utrymme för försvaret. Detta kan antasbetyda ännu färre jobb inom försvarsindustrin i Karlskoga.Försvarsindustrin påverkas i allt väsentligt av politiskabeslut. När förutsättningarna förändras, av säkerhetspolitiskaskäl eller andra, får det återverkningar för bådesysselsättningen och samhället. För andra verksamheter kandet vara möjligt att finna nya marknader och på det sättetbehålla produktion och sysselsättning, men detta förhållandegäller inte för försvarsindustrin.Jag anser att staten har ett särskilt ansvar för orter som försin utveckling och arbetsmarknad är beroende avförsvarsindustri. Det ger begränsningar i handlingsfrihetenoch skapar bekymmer för både människor och samhälle. Detmåste därför vara naturligt att när politiska beslut leder tillfärre jobb inom försvarsindustrin, måste staten ta ett särskiltansvar för att nya jobb kan skapas på dessa orter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statens särskilda ansvar för orter därförsvarsindustrin är dominerande.