mot · GI02Sk328 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt vad kommissionenredovisat har ett arbete med denna inriktning inletts. Vi utgårifrån att detta arbete kommer att fullföljas. Att så sker börföljas upp av regeringen.Med utgångspunkten att EU-reglerna ändras börmervärdesskatten för vissa tjänster kunna sänkas ellerslopas. Med hänsyn till det statsfinansiella läget bör ocksåhär, liksom vad gäller sektorer där inkomstskatteavdragskulle kunna bli aktuellt, sådana sektorer väljas som i daghar liten omfattning, som är arbetsintensiva och där detsåledes finns ett potentiellt utrymme för en kraftig ökning avantalet verksamma. Bland annat är det även i detta avseendeaktuellt med hushållstjänster.Effekterna av att medge inkomstskatteavdrag och befrielseför mervärdesskatt för vissa tjänster är dramatiska. Enbartmed hänsynstagande till den genomsnittligakommunalskattesatsen måste den som anlitar en person föratt utföra en tjänst där nettot efter skatt skall vara 100 kronori sin tur förtjäna . Vid inkomstskatteavdrag ochmomsbefrielse sjunker behovet av intjänad inkomst till 194.Skattekilen sjunker nästan till hälften.Enligt bedömningar av tjänsteutredningen liggersysselsättningspotentialen vad beträffar hushållstjänster iintervallet 20--60 000 personer. Enligt utredarens mening var den övregränsen mer sannolik än den lägre. Det är således ettförhållandevis stort tillskott av nya arbetstillfällen som kanåstadkommas vid kraftigt minskade skattekilar inom dennadel av den privata tjänstesektorn.Regeringen bör mot denna bakgrund förelägga riksdagenförslag om sådana åtgärder som reducerar skattekilen inomde delar av den privata tjänstesektorn som bedöms kunna gestort tillskott i form av nya arbetstillfällen.I detta sammanhang bör också frågan om eventuellaselektiva sänkningar av löneskatterna övervägas. Även omproblemen med snedvridningar synes bli större vid denna typav åtgärder bör effekterna i vart fall belysas.8.2.2 Ingen höjd egenavgift i sjukförsäkringenMed de motiv som redovisats ovan bör den successivahöjning av egenavgiften till sjukförsäkringen på 1996--1998 som regeringen har aviseratavvisas. Sjukförsäkringen är redan fullt ut finansierad varförden föreslagna höjningen i realiteten är en reninkomstskattehöjning. Marginalskatten skulle, om förslagetgenomförs, höjas för flertalet löntagare med tvåprocentenheter.8.2.3 Lägre, förmånsrelaterade löneskatterDen nya löneskatt -- den så kallade allmännalöneavgiften -- som införts i syfte att finansieradet svenska medlemskapet i EU bör avskaffas. Ett av demotiv regeringen åberopade för att genomföra dennaskattehöjning var att deprecieringen av den svenska kronanskulle ge utrymme för höjda arbetsgivaravgifter. Dettaresonemang är felaktigt. Ambitionen för den ekonomiskapolitiken måste vara att genom ökad trovärdighet i fråga ombudgetsaneringen successivt stärka den svenska kronkursen.Därmed minskar risken för inflationsimpulser från utlandetvilket ökar förutsättningarna för lägre räntenivåer.Med tanke på den höga skattekilen på arbete voreytterligare sänkningar av löneskatterna önskvärd. Detstatsfinansiella utrymmet medger emellertid för närvarandeinte detta. Det arbete som inleddes av den borgerligaregeringen på att tydligare anknyta avgifterna till utgåendeförmåner bör emellertid fortsätta och intensifieras.Slutmålet bör vara att synliggöra dagenssocialförsäkringsavgifter genom att de formellt redovisas avlöntagarna själva med en motsvarande höjning avbruttolönen. Detta leder inte till någon förändring av dentotala skattekilen på arbete, men möjligheterna attindividualisera avgifter och förmåner ökar och förståelsenför skattekilarnas negativa verkan förstärks.8.2.4 Åter till marginalskattereformenDen så kallade värnskatten är inte något annat än enhöjning av marginalskatten. Den leder, tillsammans medövriga skattehöjningar, till att målet om högstamarginalskatt ersatts av ett faktiskt uttag på cirka 60 procent.Den statliga skattesatsen sänks därför från 25 till 20procent. bör ett fullt inflationsskydd avskatteskalan återinföras.De stora kommunala skattehöjningar som genomförts imånga kommuner och landsting måste stoppas.Från och med 1996 bör därför ett kommunalt skattestoppgälla.8.2.5 Inga socialavgifter på vinstandelarDen nya regeringens beslut om återinförande avsocialavgifter på vinstandelar bör rivas upp.Vinstandelssystem ger möjlighet till en frivillig delning avvinster i företagen och är ett sätt att begränsanivåhöjande löneökningar.8.2.6 Ingen höjd skatt för pensionerRegeringen föreslår () att regler införsom avtrappning av det särskilda grundavdraget förpensionärer till följd av sidoinkomster. Förslaget medför enskatteskärpning på (helårseffekt).Förslaget, som skärper skatten för pensionärer ochförsämrar intresset för sparande och arbete, bör avvisas.8.3 Neutral kapitalbeskattning -- expansion och nyaföretagSedan 1950 har hela nettotillväxten i sysselsättning iSverige ägt rum i den offentliga sektorn. Mellan 1950 och1992 ökade antalet arbetstillfällen i den offentliga sektornmed 1,1 miljoner. sjönk sysselsättningen i denprivata sektorn med upp emot 200 000.Under i stort sett föll egenföretagarnasandel av sysselsättningen från i slutet1950-talet till 1991. har den minsta andelen egenföretagare (oräknatjordbrukare) som andel av den privata sysselsättningen i allaOECD-länder.En annan iakttagelse är att sysselsättningen i de störreföretagen utgör en relativt större andel av den totalasysselsättningen. Företag med minst 500 anställda svaradeför av den privata sysselsättningen vilket kanjämföras för EU. Företag med färre än tioanställda svarar enbart för avsysselsättningen i . Det är mindre än hälften avmotsvarande andel inom EU.Det finns också studier som visar att nyföretagandet itillverkningsindustrin varit extremt lågt från mitten av 1950-talet.Sammanfattningsvis har inte haft någonnettotillväxt alls av sysselsättningstillfällen i den privatasektorn . har också en betydligt störreandel sysselsättning i de större företagen jämfört med demindre. Andelen egenföretagare och nyföretagandet är ocksålågt i Sverige.Denna, för den långsiktiga möjligheten att åstadkommalåg arbetslöshet och för samhällsekonomin i stort negativa,utveckling beror till stor del på tillväxthämmandeskatteregler. Detta framgår bland annat av en studie avSteven J. och -- ''Näringspolitik,företagsstorlek och ekonomisk tillväxt i : enexplorativ empirisk studie'' (). I dennasammanfattas resultatet av utvecklingen påföljande sätt:Flera egenskaper hos det svenska skattesystemet före 1991missgynnade kraftigt mindre kapitalintensiva företag,småföretag, nyetableringar och individuellt eller familjeägdaföretag. Dessa tendenser har också funnits i andra ländersskattesystem, men internationella jämförelser visar attskattekilarna varit större, ofta mycket större, i Sverige.Storleken på skattekilarna pekar ut det svenskaskattesystemet som en huvudorsak till snedvridningar i bådeden branschmässiga och företagsstorleksmässigafördelningen av sysselsättning och produktion.Med marginalskattereformen 1991 och samma årsföretagsskattereform samt de reformer som genomfördesunder den gångna mandatperioden förbättrades emellertidsituationen avsevärt. förändras åter situationen i riktningmot vad som gällde . och detta på följande sätt i sin studie:Trots de långsiktigt gynnsamma förändringarna finnsfortfarande flera ekonomiskpolitiska åtgärder somsnedvrider den svenska sysselsättningsfördelningen.Beslutet att höja marginalskatterna (inklusive obligatoriskaavgifter), återinföra dubbelbeskattningen påaktieutdelningar, avstå från att avskaffa förmögenhetsskattenoch återinföra investeringssubventioner ökar åter igensnedvridningarna. Det är ofrånkomligt att skattebetingadesnedvridningar i sysselsättnings- och produktionsmönstret ärstora i ett land med en så stor offentlig sektor som Sverige.De förändringar som genomförs (senhösten 1994) bidrardock, enligt vår analys, till att åter igen öka dessasnedvridande effekter.Den analys som görs i studien måste tas på allvar, om detskall bli möjligt att öka sysselsättningen i den privata sektornoch därmed minska arbetslösheten, förbättra saneringen avde offentliga finanserna och skapa en förnyad grund förtillväxt och välfärd.I tidigare avsnitt har förändringar inom ramen förbeskattningen av arbete föreslagits. I detta avsnitt föreslås attförra mandatperiodens viktiga reformer vad gällerbeskattningen av riskkapital återinförs och att vissaytterligare åtgärder genomförs som förbättrarförutsättningarna för kapitalbildning, expansion och nyaföretag.Den svenska beskattningen av kapital ochkapitalinkomster måste utformas så att inte internationellskatteflykt uppkommer. Även om kapitalmarknadernainternationaliseras och integreras är det nödvändigt med enfungerande svensk kapitalmarknad. Särskildatransaktionsskatter bör inte förekomma. Erfarenheterna avde så kallade omsättningsskatterna på aktiehandel ochpenningmarknadshandel visade klart vilka förluster, inteminst statsfinansiella, som sådana skatter leder till.Den svenska nivån på beskattningen av kapitalinkomsterär långsiktigt för hög. I dagens situation med mycket högarealräntor kan visserligen en skattesats på 30 procentaccepteras. Vid en normal nivå på realräntorna och vid en låginflationstakt bör emellertid kapitalinkomstskatten sänkasned mot 15--. Detta bör ske successivt, men redan1996 bör, vid den nedgång i räntenivån som blir följden avden ekonomiska politik förordar,kapitalinkomstskattesatsen sänkas till 25 procent.Det är inte bara nivån på den svenska beskattningen ochkapitalinkomsten generellt som avviker för vad som gäller iomvärlden. Skattestrukturen med full dubbelbeskattning avutdelningsinkomster och kvarhållna vinster leder tillsnedvridningar som försvårar möjligheterna för denexpansion och tillväxt av nya företag som kan ge tillräckligtmånga arbetstillfällen i den privata sektorn.8.3.1 Slopad dubbelbeskattning av riskkapitalGrunden för varje expansion av ett existerande företag ochvarje etablering av ett nytt är det egna, riskbärande kapitalet.Detta kan i vissa fall genereras i ett existerande företag menofta krävs tillskott av ägarna. I diagram 5 framgår hur olikakapitalinkomster samt lotterivinster beskattas 1995. Somframgår av diagrammet beskattas just det riskbärandekapitalet extra hårt. Särskilt gäller detta för ägare av mindreoch medelstora aktiebolag där en expansion som leder god avkastning kan leda till en marginalskatt på drygt 70procent.De regler för enkelbeskattning och därmed neutralitet ibeskattningen av olika kapitalinkomster som gällde 1994 böråterinföras per den 1 januari 1996.Dessutom bör reglerna för beskattning av fåmansbolagreformeras. En utgångspunkt måste i detta sammanhang varaatt det som inte kan betecknas som arbetsinkomst skallbeskattas som kapitalinkomst. Reglerna bör reformeras såvälvad beträffar utdelningar som realisationsvinst. Vissaspärregler kommer att bli nödvändiga, men de bör begränsaspå ett sådant sätt att inte expansion och tillväxt motverkas.Till detta kommer behovet av att fullfölja reformerna förenskild firma och handelsbolag. Regeringen bör återkommamed förslag i dessa avseenden.8.3.2 RiskkapitalavdragFörsörjningen av riskkapital är synnerligen viktig, särskiltför de mindre och medelstora företag som har en begränsadriskkapitalmarknad att vända sig till. Det är viktigt attstimulera enskilda sparare att inte bara investera ifondsparande eller i etablerade företag. Mot denna bakgrundbör ett särskilt riskkapitalavdrag införas, i första hand framtill och med 1999.Avdrag bör medges för anskaffning av onoterade aktierdirekt eller via särskilda riskkapitalbolag med motsvarandeplaceringsinriktning upp till ett belopp på perår och individ. Avdraget medges vidkapitalinkomstbeskattningen. Det får leda till underskott ochdärmed till skattereduktion enligt de generella regler somgäller för beskattningen av kapitalinkomster.Regeringen bör återkomma till med förslag omriskkapitalavdrag i enligt med de riktlinjer som angivitsovan.8.3.3 Återinförd kvittningsrätt för nystartade företagHösten 1994 avskaffades den rätt till kvittning avunderskott i inkomstslaget näringsverksamhet mot inkomstav tjänst för nystartade rörelser, som infördes av denborgerliga regeringen. Därmed försvårades tillväxten av nyaföretag ytterligare. I det känsliga inledningsskedet innebärkvittningsrätten en möjlighet att tillgodogöra sigde avdrag som annars skulle kunna medges mot framtidaöverskott.Kvittningsrätten innebar således en minskning avkostnaden för anskaffning av kapital när företag byggs upp.För att undvika den skatteplanering som skulle kunna bliföljden av en obegränsad kvittningsrätt bör rätten begränsastill av en verksamhet. Kvittningsrätten böråterinföras med verkan från inkomståret 1995.8.3.4 Slopad förmögenhetsskattI en doktorsavhandling visade hurden dåvarande förmögenhetsskatten motverkade sitt egetsyfte. De statsfinansiella inkomsterna av skatten bedömdehan i princip motsvaras av de förluster av skatteintäkter somuppkom när personer som drabbades av högförmögenhetsskatt flyttade från Sverige.I en artikel i (7/91) drar Hans Lindkvistföljande slutsats av sin undersökning:Undersökningen har visat att den svenska arvs- ochförmögenhetsbeskattningens utformning och storlek harvarit en huvudorsak till emigrationen av förmögna svenskar.Vidare har visats att det finns en överrepresentation avföretagare/entreprenörer bland emigranterna.Människor som byggt upp företag i som getttusentals arbetstillfällen har således emigrerat med sinkompetens, sitt entreprenörskap och sininspirationsförmåga. Inte bara kända företagsbyggare somIngvar Kamprad och bröderna har lämnat Sverigeutan också ett flertal entreprenörer med mindre ochmedelstora företag har valt att bosätta sig utomlands.Sverige har således förlorat mer än rätten att beskattaavkastningen av deras förmögenheter. Vi har förlorat de jobbde kunnat åstadkomma om de varit fullt ut verksamma iSverige. Detta har naturligtvis i första hand drabbat de i dagarbetslösa.Det finns ett ytterligare skäl för att helt slopaförmögenhetsskatten. Det finns numera en bred politiskenighet om att förmögenhetsskatt inte skall tas ut på så kallatarbetande kapital. Om förmögenhetsskatten på övrigatillgångar bibehålles snedvrids allokeringen av kapital på ettsätt som försämrar den ekonomiska utvecklingen.Förmögenhetsskatten bör slopas från och medbeskattningsåret 1995.8.3.5 Sänkt fastighetsskattSom framgick av de slutsatser som drogs avfastighetsbeskattningsutredningen bör fastighetsskatten iSverige slopas successivt. Motivet är främst attfastighetsskatten leder till snedvridningar genom att vara enextra skatt på avkastningen av vissa investeringar.Regeringen avser enligt ett meddelande attbredda denna extra avkastningsskatt på vissa investeringartill att också gälla industribyggnader, kommersiella lokalersamt jord- och skogsbruksmark. Därmed skullesnedvridningseffekterna av fastighetsskatten förstärkasytterligare. Stabiliteten på fastighetsmarknaden skulle hotasoch hyrorna stiga. Kostnaderna inom näringslivet, främst förmindre företag och jord- och skogsbruket, skulle stigakraftigt och motverka ambitionerna om ett branäringsklimat.På samma sätt som vad gäller övriga investeringar börfastigheter beskattas med utgångspunkt i den löpandeavkastningen. Mot den bakgrunden bör de aviseradefastighetsskattebreddningarna inte genomföras och dengenerella höjningen av fastighetsskatten från 1,5 till 1,7procentenheter undanröjas.Fastighetsbeskattningen av villor och bostadsrätter börreformeras på det sätt som föreslogs avfastighetsbeskattningsutredningen. Fastighetsskatten börersättas av en schablonintäkt som tas till beskattning iinkomstslaget kapital. Schablonintäkten bör sättas till femprocent av det gällande taxeringsvärdet. Underlaget förschablonintäktsbeskattning bör reformeras i syfte att uppnåett mer rättvisande system ur bland annat regional synpunkt.8.3.6 Beskattning av pensionssparandeDen socialdemokratiska regeringen genomförde hösten1994 en höjning av den schabloniserade avkastningsskattenpå pensions- och kapitalförsäkringar. Redan den skattenivåsom gällde före höjningen var så hög att ett betydandeutflöde av kapital till utlandet ägde rum. Denna utvecklingkommer att accentueras. Detta är frånsamhällsekonomiska utgångspunkter negativt.Avkastningsskatten bör sänkas från 15 till tio procent.8.3.7 Översyn av spelbeskattningenEn översyn av beskattningen av spelverksamhet bör kunnage successivt ökade intäkter upp till cirka 500 miljonerkronor 1998 räknat på helårsbasis.8.4 Miljörelaterad beskattningDet finns starka skäl som talar för en successiv övergångtill en mera miljörelaterad beskattning. Mot den bakgrundenutarbetade den förra regeringen direktiv till och avsågtillsätta en utredning som skulle bedöma på vilka områdenen starkare miljörelatering av skatteregler skulle kunnagenomföras och vilka samhällsekonomiska ochföretagsekonomiska konsekvenser detta skulle komma att få.En självklar utgångspunkt för diskussionen om ökadmiljörelatering av skattesystemet måste vara att det totalaskatteuttaget inte ökar. Tvärtom måste det totalaskatteuttaget successivt sänkas. Det innebär att eventuellaskatteintäkter skall användas för att sänka andra skatter.Det förs en diskussion om vad som brukarkallas skatteväxling -- höjd skatt på miljöpåverkandeverksamhet och lägre skatt på arbete. Det är emellertidorimligt att isolera debatten om miljörelaterad beskattningtill att gälla begreppet skatteväxling. Dagens (och inomöverskådlig framtid möjliga) skattebaser för uttag avmiljörelaterade skatter är betydligt mindre än de baser somär grunden för uttag av skatt på arbete av olika slag. Detinnebär att problemet med det alltför höga skatteuttaget påarbete inte kan lösas genom i sig motiverade åtgärder inomramen för en ökad miljörelatering av skattesystemet.Diskussionen om nödvändigheten av och tekniken försänkt skatt på arbete är oberoende av och måste föras oavsetti vilken takt miljöbeskattningsinslagen ökar. På samma sättstår debatten om miljörelatering av beskattningen på egnaben. Här finns vissa restriktioner.Den ena avser de totala miljöeffekterna. Införande ellerhöjning av en miljörelaterad skatt i som leder till såförsämrat konkurrensläge att etableringar eller investeringari svensk industri förläggs till andra länder med lägremiljökrav ger en totalt sett sämre miljöeffekt.Den andra viktiga restriktionen är att en ökning av denmiljörelaterade beskattningen inte får försämra bland annatde ekonomiska förusättningarna för utveckling ochintroduktion av ny teknik i syfte att förbättramiljösituationen.Sammantaget bedömer vi att det är möjligt att ökamiljörelateringen av skattesystemet under mandatperiodenså att skatteintäkterna ökar med cirka två miljarder kronor.8.5 , EU och skatternaI presenterade en rapport,, och skatterna. Den innehöll en redovisningav de anpassningsbehov på skatteområdet som då bedömdesbli aktuella vid ett svenskt medlemskap i den tid som förflutit sedan denna rapportpresenterades har förutsättningarna för de tidigarebedömningarna förändrats i flera avseenden. I samband medförhandlingarna om medlemskapet har vissaövergångsregler för accepterats. De svenska skattereglerna har vidarereformerats vilket också påverkaranpassningsbehovet. Slutligen har den depreciering av densvenska kronan som skett sedan den fasta kronkursenövergavs gett nya förutsättningar med tankepå den relativa förskjutningen av prisnivån jämfört med EUsövriga medlemsländer.På kort och medellång sikt kan anpassningsbehovet iprincip sägas vara försumbart. Det är framför alltreklamskatten, som enligt vår mening bör slopas helt, somskapar problem. Den bedömning som gjordes 1992 om ensänkning av den generella mervärdesskattesatsen ner motnivån är inte nödvändig i det kortare perspektivetmed hänsyn till försvagningen av den svenska valutan.Till det kommer att övergångsreglerna vad beträffaralkohol- och tobaksskatterna sannolikt leder tillförhållandevis små minskningar av skatteintäkterna. Pålängre sikt skulle naturligtvis slopade svenskaövergångsbestämmelser kunna leda till ett anpassningsbehovbeträffande alkolhol- och tobaksskatterna. Det är emellertidi dag för tidigt att bedöma vilka möjligheter har attkunna bibehålla vissa speciella undantag.Med utgångspunkten att balans uppnås i den svenskaekonomin och att kronan successivt kommer att aprecierasåterkommer emellertid kravet på en sänkning avmervärdesskatten på . Långsiktigt är det enligt vårmening nödvändigt att sänka den generella mervärdesskattenner mot nivån 20 procent.8.6 Statsfinansiella effekterI tabell 3 återfinns de statsfinansiella effekterna förbudgetåren 1995/96 och 1998 samt varaktigt av de förslagsom återfinns i motionen. Förslag om åtgärder för eneffektivare indrivning återfinns i en kommittémotion omåtgärder mot ekonomisk brottslighet.Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderliglagtext.Tabell 3 Statsfinansiella effekter (miljarder kronor)Förslag1995/961998VaraktigeffektIngen höjning av egenavgiftertill sjukförsäkringen-- 4,7--14,1--14,1Slopad allmän löneavgift(1/1 1996)-- 6,3-- 6,3-- 6,3Sänkt statlig skatt-- 6,45-- 4,3-- 1,4Full inflationsskydd-- 1,5-- 3,5-- 3,5Slopade socialavgifter,vinstandelar-- 0,1-- 0,1-- 0,1Slopad dubbelbeskattningmed följdändringar-- 7,1-- 7,1-- 7,1Sänkt skatt kapitalinkomster+ 0,1+ 0,1+ 0,1Sänkt avkastningsskatt förpensionssparande m m-- 2,25-- 2,25-- 2,25Slopad förmögenhetsskatt-- 2,0-- 2,0-- 2,0Sänkt fastighetsskatttill -- 1,5-- 1,5-- 1,5Återinförd kvittning avunderskott-- 0,1-- 0,1-- 0,1Förbättrade regler fåmans-bolag och egenföretag-- 0,3-- 0,3-- 0,3Framtida fastighetsskatte-höjningar avvisas-- 3,5-- 3,5-- 3,5Riskkapitalavdrag-- 0,6-- 0,6-- 0,6Förslag1995/961998VaraktigeffektHöjd skatt för pensionäreravvisas-- 0,4-- 0,8-- 0,8Miljöskatter---- 2,0-- 2,0Ökat uttag av spelskatt--0,50,5Effektivare indrivning m m0,52,02,0Summa--36,2--41,85--38,65 Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande inriktningen avskattepolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande åtgärder i syfte att minskaskattekilen på arbete inom tjänstesektorn,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande uttaget av allmänegenavgift till sjukförsäkringen ,14. att beslutar avskaffa lagen om allmänlöneavgift med verkan från ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande förmånsrelatering avsocialförsäkringsavgifterna,16. att beslutar sänka den statligainkomstskattesatsen från från den 1 januari 1996i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att beslutar om fullt inflationsskydd inominkomstbeskattningen från i enlighet medvad som anförts i motionen,8. att hos regeringen begär förslag omkommunalt skattestopp med verkan ienlighet med vad som anförts i motionen,29. att beslutar slopa uttaget av sociala avgifter påvinstandelar i enlighet med vad som anförts i motionen,110. att hos regeringen begär förslag om sänktskattesats vid beskattning vid inkomst av kapital i enlighetmed vad som anförts i motionen,11. att beslutar om slopad dubbelbeskattning avutdelning och kvarhållen vinst i aktiebolag enligt de reglersom gällde 1994 med verkan från ,12. att beslutar om de ändringar som följer avslopad dubbelbeskattning från i enlighetmed vad som anförts i motionen,13. att hos regeringen begär förslag om lindradoch förenklad beskattning av delägare i fåmansbolag ienlighet med vad som anförts i motionen,14. att beslutar återinföra de regler för kvittningav underskott i näringsverksamhet som gällde 1994 från ochmed i enlighet med vad som anförts imotionen,15. att beslutar avskaffa den statligaförmögenhetsskatten från och med ienlighet med vad som anförts i motionen,16. att beslutar sänka fastighetsskatten till 1,5procentenheter från i enlighet med vadsom anförts i motionen,17.