mot · GI02Jo305 · 1995-01-25 00:00:00 — 1 InledningEtt varierat skogsbruk med god naturhänsyn som leder rik biologisk mångfald kräver ett stort antal ägare ochbrukare med goda kunskaper, personligt ansvarstagande ochegen beslutanderätt i frågor om skogsbruk och skogsskötsel.Den skogspolitiska kommittén, vars betänkande låg tillgrund för den nya skogsvårdslagen, konstaterade attskogsnäringen utgör ryggraden i svensk export med ettbytesbalansöverskott som ligger mellan 50 och 60 miljarderkronor . konstaterade kommittén att det krävsen ökad naturvårdshänsyn.Den socialdemokratiska modellen med central styrning avskogsbruket är felaktig. Detta tänkande leder fram till ettensidigt skogsbruk som försämrar miljön som detvar dåligt på att förutse marknadens efterfrågan av olikatyper av virke. Endast inom ramen för en väl fungerandemarknadsekonomi med spritt ägande och skyddadäganderätt kan naturvårdshänsyn och ansvarstagande i varjeenskilt beslut inom skogsbruket kombineras med ettvälståndsskapande, rationellt och lönsamt skogsbruk.För är naturvården enhjärtefråga. Vi har ett ansvar för att förvalta naturen ochöverlämna den i gott skick till kommande generationer.Speciellt känsliga och värdefulla naturområden bör heltundantas från skogsbruk. Utöver detta är det vår målsättningatt skapa förutsättningar för ett så hänsynsynsfullt skogsbrukatt ett ekonomiskt, välståndsskapande utnyttjande av skogenkan samsas på samma arealer som friluftslivet ochnaturvårdsintresset.Vi vänder oss därför, liksom den skogspolitiska kommittén,mot tanken att avdela den skogsklädda marken i delsområden där skogsbruk skall bedrivas, dels områden somskall undantas från skogsbruk. Ett sådant tänkande leder tillett mer intensivt skogsbruk med minskat hänsynstagandesamtidigt som motiven avtar för att utveckla skogsbruket motstörre naturhänsyn.En grundläggande förutsättning för att skogsbruket skallfortsätta att vara välståndsskapande som viutvecklar naturvårdshänsynen är att det behandlas rättvist urekonomisk synvinkel. Skogssektorn tar inte emot någrabidrag från vare sig svenska staten eller EU, därför förkastarvi regeringens förslag till höjda skatter på skogsbruket.Dessa kommer att skada de välståndsskapande effekter somkommer av skogsbruket och pressa skogsägare ochförvaltare att överutnyttja naturresurserna.2 Trender i skogsbruketDe har kännetecknats av olika trenderi skogsbruket och tvära kast i den statliga skogspolitiken.Under 1970-talet skedde en snabb teknikutveckling.Storskalighet och schabloniserade skötselmetoderdominerade skogsbruket, och strävan efter central styrningpräglade skogspolitiken. Den s.k. virkessvackan gav upphovtill en produktionstrend , som premieradeåtgärder inom skogsbruket som ledde fram till volym i ställetför mångfald och kvalité. Under vissa perioder höjdes kravpå tvångsavverkningar. Denna trend förstärktes av reglerna iden gamla skogsvårdslagstiftningen.Tack vare ökat naturvårdsintresse bland skogsägarna,växande miljöintresse bland medborgarna och nyakunskaper förändrades skogsbruket . Begreppsom ståndortsanpassning och biologisk mångfald ställde heltnya krav på skogsskötseln. Med den nya kunskapen ochinsikten förändrades lagstiftningen. Detaljreglerna togs bortoch beslutanderätten över skogsbruket lades över på deenskilda ägarna och brukarna. Miljömålen ochproduktionsmålen jämställdes i skogsvårdslagen. Näringenoch de skogliga myndigheterna fick ett ökat sektorsansvar.De olika trender som har avlöst varandra inom skogsbrukethar förstärkts av de politiska besluten. Under de närmastföregående decennierna tillkom nya lagar som successivtförsköt förhållandet mellan det enskilda och det allmänna.De vardagliga besluten i skogsbruket kom alltmer attpåverkas av myndigheterna och lagstiftningen. Under 1970-och 1980-talen ökade trycket mot den enskilda äganderättenpåtagligt inom de areella näringarna.Under den borgerliga regeringsperioden har den enskildeskogsägarens ställning förbättrats väsentligt. Detskogspolitiska beslutet blev en vändpunkt och ett slutför den centrala styrningen av skogsbruket. Brukningsrättenför enskilda skogsägare och skogsbrukare utvidgades iskogsvårdslagen med undantag för speciellanaturvårdsfrågor där lagens krav på naturvårdshänsynskärptes. De byråkratiska inslagen slopades i storutsträckning. Bl.a. togs kravet på upprättande avskogsbruksplaner bort och den statliga översiktligaskogsinventeringen ÖSI lades ner. Skogsvårdsavgiftenavskaffades samtidigt.En modernisering av fastighetsbildningslagen har ocksåträtt i kraft . Det blev lättare för säljare attöverlåta fastigheten till en valfri köpare, och möjligheternaatt avstycka en del av fastigheten ökade. harunder 1994 även beslutat om ett förstärkt skydd aväganderätten.3 Sektorspolitik och sektorsansvarSkogsbruket och skogsindustrin har en avgörandebetydelse för samhällsekonomin. Sammantaget omfattar denskogliga sektorn ett mycket stort område för vilket ett egetsektorstänkande med ett eget sektorsansvar utvecklats. I detsenaste skogspolitiska beslutet befästes ånyosektorspolitiken för skogen.Under senare tid har skogsnäringen alltmer kommit attintegreras med andra verksamheter. De privata skogsägarna är en heterogengrupp där en allt större del hämtar sin huvudinkomst frånannat än skogsbruk. Bolagsskogsbruket har i hög gradfusionerats till större enheter och statsskogarna harbolagiserats och delvis privatiserats.Sveriges totala produktiva skogsmarksareal omfattar ca 23miljoner ha. Det enskilda skogsbruket äger ,bolagen och det allmänna . Av dettotala virkesförrådet svarar privatskogsbruket för 60 procent.Parallellt med sektorspolitiken har vuxitfram en generell markanvändningspolitik med egenlagstiftning. En angelägen uppgift blir nu att bevaka ochutvärdera markanvändningspolitiken ur skoglig synpunkt.Den främsta anledningen till att ny analys behövs ärskogsbrukets snabba förändring. Det nya ekologisktanpassade skogsbruket som alltmer används inklusiveanvändning av selektiva avverkningsformer på vissaståndorter, bidrar till att både mildra effekterna av denmänskliga påverkan och helt bevara naturvärden iskogslandskapet. Vi anser därför att en särskild genomgångnu bör göras av vilka effekter som kan avläsas mot bakgrundav de senaste årens övergång till ett skogsbruk med störrenaturvårdshänsyn, i syfte att använda detta underlag i detfortsatta arbetet med att uppmuntra ökat frivilligtansvarstagande för naturvården inom sektorn.3.1 Fördelningen av naturvårdsansvaretI takt med avregleringen av skogsvårdslagen faller ett ökatansvar för satsningar på produktionsrådgivning på näringensjälv. I kontrast till avregleringen av produktionsmålen harsamhällsintresset för miljöfrågor inom skogsbruketresulterat i utvidgad lagstiftning. Dessa uppgifter harsuccessivt lagts över på sektorsmyndigheten. Men även härhar man slagit fast att näringen skall ha ett ansvar för enpositiv utveckling av miljön.En långsiktigt hållbar fördelning av ansvaret förnaturvården mellan staten och det enskilda måste bygga påatt skogsägarna ansvarar för att naturvårdshänsyn tas vidbrukandet av den produktiva skogsmarken. Staten kommerlångsiktigt inte att ha ekonomiska resurser att ta ansvaret förnaturvården på de stora arealer det är frågan om. Till detsektorsansvar för naturvården som skall ankomma påskogsägarna hör också undantaget i lagstiftningen avskogliga impediment m.m. från aktivt skogsbruk. Enbartdessa förbehåll innebär att skogsägarna åtar sig ettomfattande sektorsansvar genom att undanta arealermotsvarande av den skogklädda ytan frånskogsbruk, vilket innebär en långsiktig lösning avnaturskyddet i denna del.Staten bör ta ett sektorsansvar när det gäller särskiltskyddsvärda områden. Dessa bör dock så långt det är möjligtkvarstå i enskild ägo och förvaltas genom skötselkontrakt. Itvå speciella fall finns dock skäl som talar för statligt ellerideellt ägande av den natur som skall skyddas. Det ena ärnationalparkerna som staten bör äga och förvalta. Det andraär värdefull mark där man på grund av splittrad ägarbild ellerav andra skäl inte kan upprätta skötselkontrakt. För denenskilt ägda skogsmarken bör huvudregeln vara attersättning för intrång skall utgå då en anpassning utöverskogsvårdslagens krävs. Tankarna på att skogsägarna självaskall finansiera detta genom en avgift påskogstaxeringsvärdet anser vi emellertid är heltverklighetsfrämmande i ett fritt, demokratiskt samhälle,eftersom det skulle innebära att de tvingades finansierasocialiseringen av sina egna tillgångar.Näringens ansvar för att undanta impediment m.m. ochstatens sektorsansvar för vissa värdefulla områden samtandra undantag från skogsbruk innebär att 7,2 miljoner ha,eller av den skogklädda marken ärundantagna från aktivt skogsbruk.Staten bör även uppfylla en del av sektorsansvaret förnaturvården genom forskning, rådgivning och information.Den biologiska mångfalden säkras effektivare om statenstödjer och uppmuntrar personligt ansvarstagande blandskogsägarna, än om staten tar på sig ett ökat centralt ansvar.Inom skogsbruket pågår redan en omfattande satsning påutbildning, rådgivning och information för att åtgärder somökar den biologiska mångfalden skall ingå som en naturligdel i skogens skötsel.4 Regeringens skogspolitikGenom beslutet att dra tillbaka den borgerliga regeringensförslag till ny samlad miljölagstiftning i en miljöbalk har densocialdemokratiska regeringen skjutit upp en längeefterfrågad skärpning och modernisering av miljölagarna.Regeringen har aviserat att den tänker låta en utredare se överförslaget och utarbeta ett nytt förslag till miljöbalk där flerlagar infogas. En allmän bedömning är att detta kommer attta vilket allvarligt försenar införandet av enmiljöbalk i den svenska lagstiftningen.Till de nya lagar som regeringen enligt avgivnautredningsdirektiv avser att låta infoga i sitt förslag tillmiljöbalk hör skogsvårdslagen. Det finns ingalagstiftningsmässiga vinster att hämta genom en sådanåtgärd. Ett argument som nämnts är att skogsvårdslagengenom att infogas i skulle kompletteras medregler om miljökonsekvensbedömningar. I sak är detta dockfel eftersom den nya skogsvårdslagen har egna regler ommiljökonsekvensbeskrivningar. Snarare finns det dåuppenbara risker med att infoga skogsvårdslagen imiljöbalken eftersom en dubbel reglering härvidlag medföratt lagen blir otydlig och svårarbetad.Ett annat skäl för att behålla skogsvårdslagen som en egenlagstiftning är att skogsnäringen genom sin stora omfattningoch mycket stora ekonomiska betydelse för nationenbehöver en separat lagstiftning som är speciellt anpassad föratt ta hänsyn till både kraven på ökad naturvårdshänsyn ochbibehållande av näringen som en välståndsskapande resurs.Vi föreslår mot bakgrund av detta att skall uttalaatt skogsvårdslagen bör kvarstå som en separat lag.4.1 En konfiskatorisk skattepolitikRegeringen har aviserat ett införande av fastighetsskattmed en halv procent av skogstaxeringsvärdet från och medden första . Skatten har motiverats med attSveriges EU-avgift skall finansieras av de sektorer somtjänar på medlemskapet. Skogsbruket får emellertid ingaspeciella förmåner genom bidrag, tullsänkningar ellerliknande på grund av inträdet i EU. Den nya fastighetsskattenkommer därför att medföra en omotiverad försämring avskogsnäringens villkor.Liksom den aviserade återinförda skogsvårdsavgiftenkommer fastighetsskatten att vara konfiskatorisk till sinkaraktär då den tas ut av skogsägaren oavsett om denne intehaft någon inkomst från skogsfastigheten.Regeringen höjer även en rad andra skatter. Totalt kommerregeringens förslag till finansiering av EU-avgiften att kostasvensk skogsnäring 1,3 miljarder/år från och med 1996.Privatskogsbruket står för merparten avråvaruförsörjningen till den svenska skogsindustrin. Detekonomiska utrymmet för investeringar i skogsvård ochmiljövård är redan minimalt och i flera fall obefintligt. Närskogen sköts med en hög ambitionsnivå vad gällernaturvårdshänsynen stannar avkastningen på totalt kapitalefter skatt på . Om en fjärdedel av detta kapitalär lån med låneränta blir avkastningen på egetkapital noll eller negativt. Det saknas sålunda skattekraft tillförslaget.Skogsbrukets internationella konkurrenskraft är beroendeav att vi tillhandahåller goda grundläggande förutsättningarför möjligheten att driva företag i . Enkonkurrenskraftig skattepolitik är en viktig del i detta. Vårafrämsta konkurrentländer , och harlägre skatter för enskilda näringsidkare än i . Tilldetta kommer att skogsnäringen i dessa ländersubventioneras genom olika typer av bidrag till skogsodling,investeringar i vägar, etc. Denna subvention motsvararmellan 10 och per avverkad kubikmeter, vilket är likamycket som hela det svenska s.k. rotnettot efter skatt.Vi anser inte att stöd och subventioner behöver införas iSverige för att förbättra skogsbrukets konkurrenskraft.Tvärtom skulle det riskera att försämra skogsnäringensmöjligheter . Däremot anser vi att måste slåvakt om goda grundläggande förutsättningar förskogsnäringen. För att klara av att möta den internationellakonkurrensen och hävda marknadsandelarna ochsysselsättningen i såväl högkonjunktur som lågkonjunktur ärdet därför nödvändigt att de nu aviserade skattehöjningarnadras tillbaka.Exemplet nedan visar hur en typfastighet med 100 haproduktiv skogsmark drabbas av den föreslagna skatten påskogsfastigheter med en halv procent av taxeratskogsbruksvärde. Priser och kostnader gäller första halvåret1994, avverkningsnivån är av tillväxt. Exempletgäller vidare en aktiv skogsägare med en inkomst underbrytpunkten i inkomstskatteskalanObelånad fastighetTaxeratNetto efterTillkommandeAvkastning (%)skogsbruksvärdenuvarande skattextra skattföre och efterskattehöjningenN. Norrland380 0001 4331 9000,2 resp. --0,1S. Norrland600 00014 2023 0001,5 resp. --1,2Svealand950 00019 2934 7501,1 resp. --0,9Götaland1 250 00034 7406 2501,8 resp. --1,6Följande exempel gäller i fallet med en genomsnittligbelåningsgrad på en tredjedel av taxeringsvärdet eller enfjärdedel av marknadsvärdet med en låneränta på tio procent.Belånad fastighetTaxerat skogs-Netto efter ränta ochTillkommande extra bruksvärdenuvarande skattskattN. Norrland380 000--10 6201 900S. Norrland600 000-- 2023 000Svealand950 000-- 4 1064 750Götaland1 250 000-- 5 5746 250För obelånade fastigheter blir nettoavkastningen efterskogsskatt negativ i norra och strax över noll iövriga landet. För genomsnittligt belånade fastigheter blirnettot efter skogsskatt negativt i hela landet. Detta trots attden genomsnittliga belåningen i privatskogsbruk är låg. Förfastigheter med belåning över genomsnittet blir lägetgivetvis mycket allvarligare.4.2 Höjda skatter hotar konkurrenskraftenUtöver dessa specialdestinerade skatter för finansieringenav EU-avgiften, tillkommer den återställarpolitik somkännetecknat det socialdemokratiska maktåtertagandet.Den slopade kvittningsrätten mellan tjänsteinkomst ochnäringsverksamhet kommer att drabba nyföretagandet.Framförallt för människor på landsbygden ärkvittningsrätten betydelsefull när man bygger upp ettföretag. Även den återinförda dubbelbeskattningen avriskkapital kommer att medföra sämre förutsättningar förnya och växande företag. Ytterligare ett slag mot nyasatsningar i växande företag är den fulla beskattningen sominförts i samband med återföring av medel urskatteutjämningsreserven.Regeringens skattepolitik ökar dessutom skattekilarna påarbete och kapital. För skogsbrukets del kommer det att ledatill sänkt lönsamhet, som påverkar nödvändiga investeringari skogsvård och skogsbilvägar på ett negativt sätt.Kostnaderna för skogsråvaran kommer därigenom att ökaoch försämra skogsindustrins konkurrenskraft. Enutveckling som varken skogsägaren eller landet som helhetär betjänt av. Förslaget att finansiera EU-avgiften medriktade skatter mot skogsbruket är ett hot mot en avde mest välståndsskapande sektorerna i Sverige.5 Riktmärken för moderat skogspolitikDet enskilda skogsbruket utgör basen för Sverigesviktigaste exportnäring. Exportvärdet 1994 förskogsindustriprodukter är 82 miljarder kronor.Nettoöverskottet i utrikeshandeln med skogsprodukter liggerregelmässigt mellan 50 och 60 miljarder kronor.Skogsnäringen står för av export och 15procent av sysselsättningen. Skogspolitiken måste därför geSveriges skogsägare, stora som små, möjligheter att agerasom företagare utan att störas av tvära kast i de politiskabesluten och med respekt för företagarens behov avlångsiktigt hållbara och konkurrenskraftiga villkor.En ekonomiskt lönsam skogsnäring med växande företagsom bidrar till välståndet förutsätter frihet under ansvar.Skogsvårdslagen och övrig lagstiftning på området skallange ramarna inom vilka skogsägarna och skogsindustrinkan agera. Inom ramarna måste skogsägarna själva varabeslutsföra. Objektvis styrning genom anmälan, samråd ellertillstånd måste minimeras då förutsägbarheten kraftigtförsämras. Full ersättning för intrång skall utgå då statenålägger skogsägarna uppgifter utöver skogsvårdslagen.Den nya skogsvårdslagen gör en bra avvägning mellannaturvårdsintressen och kravet på hög och kvalitetsinriktadskogsproduktion. Vi anser dock att anmälningsplikten börkortas för att underlätta de mindreskogsägarnas planering och beslutssituation.Skogsvårdslagen kommer 1997 att utvärderas och särskiltvikt bör då läggas på inventeringen av föryngringar.Reproduktionsplikten är av central betydelse och dåligaföryngringar är inte förenligt med en god hushållning medskogsresurserna.5.1 Biologisk mångfaldI skogspolitiska beslut jämställs miljömålet medproduktionsmålet. Det innebär att skogens naturligaproduktionsförutsättningar skall vidmakthållas. Biologiskmångfald och genetisk variation i skogen behålls genomhögre krav på naturhänsyn som ger förekommande djur ochväxter förutsättningar att fortleva under naturliga betingelseroch livskraftiga bestånd. Skogens estetiska och kulturellavärden skall värnas.Den största insatsen för bevarande av biologiskmångfald åstadkoms på frivillig väg. Minskaddetaljreglering i kombination med ökad kunskap och nyaavverkningsmetoder har åstadkommit ett mer ekologisktinriktat skogsbruk. Den enskildes intresse för att med nyakunskaper arbeta för att bevara känsliga biotoper ochskyddsvärda miljöer har fundamental betydelse, men kanhotas av påstridigt myndighetsarbete där förfoganderätterrycks bort.Det allmännas insatser bör i första hand inriktas motkunskapshöjande inventeringar av värdefulla naturtypersamt information och rådgivning. Goda exempel på lyckadeinformations- och kunskapshöjande insatser är Rikare Skog-utbildningarna och projekt som Skogen i Skolan. har bedrivits i studiecirkelform och nått ca100 000 deltagare. Motsvarande kampanj genomförs nu påflera håll utomlands.En riktig satsning är den pågående inventeringen avnyckelbiotoper och sumpskogar. Vi förutsätter att deninformationen når markägare och företag så att det kan ingå ideras planering av skogsbruket. När inventeringen är slutfördmåste behovet av ytterligare markavsättningar analyseras.Slutsatsen måste bli att skogsbrukets egna ambitiösa mål förbiologisk mångfald kraftigt minskar reservatsbehovet.Det utredningsdirektiv som presenterats om en nyskogsvårdsavgift, eller en s.k. naturvårdsavgift, för attfinansiera nya reservatsbildningar måste avvisas. Statligamarkköp liksom intrångsersättningar är inte något somankommer de drabbade att finansiera. Sektorsansvareturholkas om det används för att motivera skatter somegentligen har sin grund i statens ekonomiska problem. Defrivilliga satsningar som görs inom skogsbruketriskerar att tillintetgöras om sådana skatter införs. Det skulleskada naturvårdsintresset eftersom de frivilliga åtagandenautgör grundförutsättningarna för en totalt sett godnaturvårdshänsyn inom skogsbruket.Inför det skogspolitiska beslutet diskuterades behovet avlandskapsplanering. Inom storskogsbruket har man egnamodeller för övergripande landskapsplanering. Försmåskogsbruket är förutsättningarna annorlunda. Denmångfald och småskalighet som kännetecknar enskiltskogsbruk för biologisk mångfald. Storskogsbrukrespektive småskogsbruk måste ges tillfälle att utveckla sinastarka sidor i bevarandearbetet. Vidare vill vi undvika enstatlig landskapsplanering som kan resultera ischabloniserade styrregler och centralt beslutsfattande.5.2 Ge skogsnäringen goda villkorSveriges skogsnäring är ryggraden i den svenskasamhällsekonomin. Den bör hållas fri från subventioner ochavgifter. Utvecklingen kan dock bli annorlunda om EU avseratt driva en gemensam skogspolitik i med inslag avsubventionstänkande. Det kommer sannolikt i så fall attsnedvrida konkurrensen till svenska skogsbrukets nackdel.Det förhållandet måste motverkas inom ramen för svenskskogspolitik. bör verka för att det inte upprättasnågon gemensam skogspolitik inom EU.Viktiga bevakningsområden är vidare att förbättra detallmänna vägnätet så att marknadens krav på korta ledtideroch industrins behov av färsk fiber kan tillgodoses.Forskningsstiftelsen har räknat ut att det dåligavägnätet i kostar skogsindustrin 700 miljonerkronor. På lång sikt är det därför väsentligt att satsningarnapå det svenska vägnätet hålls på en högre nivå än vad somvar fallet under 1980-talet.Av fundamental betydelse är att svensk skogsindustri fårbehålla sina längre och tyngre lastbilsekipage. I Sverigetillåts lastbilsekipage medan EUi dag diskuterar att införa en maximal gräns vid 18 meter.Skulle svensk skogsnäring anpassa lastbilsstorleken till dettaskulle merkostnaden uppgå till 7 miljarder. Dessutominnebär det ökad belastning på miljön genom ökade utsläppav koldioxid och kväveoxid. bör därför uttala atten av regeringens främsta och viktigaste uppgifter inom dettrafikpolitiska området i arbetet inom EU är att verka för attSverige får behålla 24-metersgränsen för lastbilar och den tillåtna högsta vikten på för dessa ekipage.Skogsbilvägar är en viktig förutsättning för att göraskogsområden tillgängliga för avverkning och efterföljandeskogsvårdsåtgärder till rimliga kostnader. Vi anser dock inteatt statsbidrag bör utgå till skogsbilvägar under förutsättningatt inga specialskatter belastar näringen på ett snedvridandesätt.Den av regeringen föreslagna fastighetsskatten på en halvprocent av taxerat skogsbruksvärde bör avvisas. Om skatteninförs påverkar det allvarligt skogsbrukets lönsamhet, vilketvisats tidigare. Avgiftens storlek innebär att en betydande delav skogsnettot tas i anspråk under en omloppstid. Denföreslagna skatten motverkar en offensiv satsning påskogsskötsel och ökad naturvårdshänsyn som denförsämrar det inhemska virkets konkurrenskraft. Förslagetinnebär en beskattning av arbetande kapital, vilket kommeratt leda till större svårigheter att driva företag i är en landsbygdsnäring med en lågavkastning på kapitalet. I genomsnitt över enkonjunkturcykel är avkastningen . Under densenaste lågkonjunkturen var avkastningen negativ i vissadelar av . Förslaget kommer sålunda att drabbalandsbygden hårt om det genomförs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild genomgång av vilkaeffekter som kan avläsas av de senaste årens övergång till ettskogsbruk med större naturvårdshänsyn,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvarsfördelningen mellan statenoch det enskilda skogsbruket i fråga om naturvård,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsvårdslagen,4. att avslår förslaget om skatt påskogsbruksfastigheter i enlighet med vad som anförts imotionen,15. att avslår förslaget om en naturvårdsavgift påskogsbruksfastigheter i enlighet med vad som anförts imotionen,16. att beslutar att inom EU bör verka föratt den nuvarande längden och vikten på lastbilar kanbehållas i enlighet med vad som anförts i motionen.2