mot · GI02T328 · 1995-01-25 00:00:00 — Inom är skogsnäringen ur ettnationalekonomiskt perspektiv den mest betydelsefulla.Förädlingen av skogsråvara till sågade trävaror, papper,pappersmassa och andra träbaserade produkter ger storaexportinkomster till gagn för hela landet.Kraven på skogsråvaran till den för landet så betydelsefullaskogsindustrin har ökat markant. SCAssatsning på högt förädlat LWC-papper i kräver attgranmassaveden inte är äldre än 1april--30 oktober.Östrands Sulfatfabriks omställning till tillverkning avklorfri massa är ett absolut krav för att fabriken skall varakonkurrenskraftig på marknaden. För att tillverka klorfrimassa krävs att vedråvaran är frisk och färsk. För närvarandeär kravet högst barrmassaved och detsannolika är att kraven skärps ytterligare. Exakt lika kravställs på MoDos och NCBs fabriker i regionen.Inte minst köpsågverken främst i inlandet behöverkontinuerligt tillgång till färsk råvara. Köpsågverken ärmycket personalintensiva. De saknar de storaskogsföretagens möjligheter att investera i ändamålsenligalagringsutrymmen. Som exempel kan nämnas Callans trä iÅnge kommun som exporterar för 70 miljoner kronorvilket är av produktionen -- export som går tillsåväl som med flera länder. Skall Callans träkunna medverka till betydande exportintäkter för landetkrävs färsk råvara för att kunna svara upp mot dekvalitetskrav som ställs från de nya marknaderna.Under våren 1994 malde SCA ner sågtimmer tillpappersmassa. timmer förvandlades tillpapper på pappersbruk i stället för att sågas tillplank och bräder. Skogsägarna drabbades inte på något sätt.De fick fullt betalt för sitt timmer. Merkostnaden för SCAblev per kubikmeter. Orsaken varvägnätet i . Tjällossningen gjorde vägarnaofarbara. har sämsta vägnät.Forskningsstiftelsen har räknat ut att de dåligavägarna i kostar skogsindustrin 700 miljoner om åreti ökade kostnader. Av dessa kostnader kan nära hälftenhänföras till och Västernorrland.För att klara av att leverera råvaran med ovanstående kravkrävs att bärigheten ökas i betydlig omfattning på detallmänna vägnätet. Avstängningstider på mellan 20 och 70dygn på av det statliga vägnätet i Mittregionenär inte acceptabelt. Situationen är särskilt allvarlig inomVästernorrlands län, där av de sekundära ochtertiära länsvägarna håller BKI-standard.För att skall komma upp till riksnivån vadavser underhåll och förbättringar är medelbehovet 1 000miljoner/år och vad avser rekonstruktion och förbättringar1 /år. Nedan redovisas densnedfördelning av medel som skapat dessa stora behov avmedel för såväl drift, underhåll och förbättringar somrekonstruktion och förbättringar av vägnätet i Mittregionen.Av Mittregionens statliga vägar är () grusvägar. är primära länsvägargrusväg. För trafikanter och transportköpare är det viktigt attvägens yta har en god standard, så att transporter kan skeutan olägenheter. Jämna vägar är viktigt liksom att vägarnainte får vara spåriga vilket kan orsaka vattenplaning.De senaste mätningarna visar att av huvudvägnätet var20 %, , i behov av att åtgärdas inom 1--. På demindre trafikerade vägarna (SOTLV) var , , ibehov av att åtgärdas inom 1--. Detta innebär att RegionMitt har det sämsta yttillståndet i . Speciellt markantär yttillståndet i . Med de anslag för drift ochunderhåll som funnits har kunnat åtgärdaspå huvudvägnätet och av det lågtrafikerade vägnätetårligen. Det innebär att yttillståndet på de belagda vägarnainom regionen blir sämre och sämre för varje år.Vägverket har som mål att vägar som har mer än 250fordon ska vara belagda. I ärgrusvägandelen fortfarande , , och i Jämtlandär andelen , . 1994 revs belagd väg uppoch omvandlades till grusväg. planeras ytterligare10 km belagd väg att omvandlas till grusväg. Mångagrusvägar har en dålig standard beroende på små resurser attunderhålla dessa.Inom är vägyttillstånd och åtgärdsandel på detbelagda SOT-vägnätet under all kritik. Det krävs ca 27 %underhåll men fördelade medel medger endast 5 %underhåll. Detta kan jämföras med Region som har ettbehov av medan tilldelade medel medger insatserpå . Dessutom krävs ett sämre tillstånd i norra att en väg skall få prioritet 1. Om standardkraven hadevarit lika i hela landet hade skillnaden mellan Region de sydliga regionerna varit ännu större.Vägverkets plan för fördelning av drift- ochunderhållsmedel visar 1995 ingen ökad ram för Region utökade planerade nivån hade givit regionen ettbetydligt större tillskott men regeringens budget visar attmedel saknas för en utökad nivå.Med hänsyn till de stora bristerna i ytstandard och bärighetinom , så minskar vägkapitalets värde, eftersomreinvesteringar utförs i mycket ringa omfattning. De ökadetillåtna lasterna kommer att medföra att kapitalförstöringenkommer att ske i allt snabbare takt. Detta är oacceptabelt ochkräver snabba förändringar. Den ovan redovisadefördelningen mellan regionerna när det gäller medel tillunderhåll och förbättringar kan inte accepteras närkapitalförstöringen på vägnät är skrämmandehög. måste därför omfördela medel mellanregionerna så att redovisade brister kan åtgärdas och RegionMitts vägnät kan åtgärdas och komma upp i samma standardsom övriga landet. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en omfördelning av vägmedel frånövriga regioner till .