mot · GI02K301 · 1995-01-25 00:00:00 — Utredning av frågor som berör politikens villkor BakgrundSedan slutet av har statsvetare och andraforskare undersökt allmänhetens förtroende för politikerna.Resultaten av undersökningar visar en kontinuerligminskning av tilliten till politiker och det politiska systemet.I en studie om allmänhetens attityder till politiker underåren 1973--1980 konstaterade attförtroendet hade minskat med mer änhälften. publicerade och en studie över väljarattityder. Enligt den av de tillfrågade i påståendet att partierna bara ärintresserade av folks röster och inte av folks åsikter. 66procent visade misstroende mot politikerna.Maria publicerade 1994 en undersökning avförtroendet för olika samhällsinstitutioner bland allmänhetenunder perioden --1993. Medan förtroendet för sjukvårdoch polis låg ganska stabilt så visar siffrornaför regering, riksdag och banker en kraftig minskning.Till detta kommer enligt att väljarna blivitalltmer rörliga och skeptiska. I de tre senaste valen har devisat en ökad tilltro till nya partier och gynnat framväxten avdessa. Den sittande regeringen har regelmässigt tappatförtroende och oppositionens popularitet ökat.Hot mot demokratinAtt välja vilka politiker vi vill skall leda landet är enmedborgerlig rättighet och skyldighet. Till demokratinsgrundvalar hör medborgarens möjligheter att väljaföreträdare, som de känner förtroende för. Allmänhetensminskade förtroende för politikerna och benägenhet att satsapå oprövade individer och partier kan bli ett allvarligt hotmot demokratin. Det bäddar för en framväxt avopportunistiska partier med karismatiska ledare som kanskeinte alls är intresserade av ett demokratiskt styrelsesätt.Hur ser det ut utomlands?Vi är inte ensamma i världen om att känna oro för vad ettvikande förtroende för politiker och beslutsfattare kan föramed sig. ordnade Office ofGovernment Ethics som är en enhet direkt underställd en internationell konferens i . Ett 50-tal länder varinbjudna. President framhöll i sitt välkomstbrev frittöversatt bl.a. följande: ''Er konferens om ledares etiskaansvar ger oss instrument ägnade att åter väcka förtroendeför demokratiska institutioner och deras framgång''.Målsättningen med konferensen var bl.a. att internationelltutbyta information och erfarenhet av utveckling avetikprogram i regeringskansli och myndigheter, samtförvärva inblickar i andra länders system som kan användasi det egna landets program.I ett antal länder, t.ex. , , ,och , har man skapat särskilda enheter ellerinstitut som har till uppgift att på olika sätt söka stärkaförtroendet för politiker och beslutsfattare i offentlig tjänst.Man arbetar med utveckling av normer men också medutbildning och information. I lägger man särskildvikt vid att informera allmänheten om vilka krav den kanställa på politikerna.I för man på politisk nivå en intensiv diskussionom hur man skall främja att ett parti med stor egen majoritet iparlamentet värnar om de demokratiska principerna och intelockas till maktmissbruk.SverigeEtt väl utbyggt partiväsende med en efter internationellaförhållanden nära kontakt mellan väljare och valda tillhörfundamenten i den svenska demokratin. Den svenskaoffentlighetsprincipen spelar också en viktig roll föröppenhet och tilltro till det politiska systemet i vårt land.Vårt land har också nästan helt förskonats från mutskandalereller omfattande korruption av annat slag.På senare år har politikers villkor delvis förändrats ocksåhos oss. Från att -- särskilt på och regional nivå --en stor del av den politiska makten innehafts avfritidspolitiker har antalet heltidsengagerade förtroendevaldaökat starkt under . Bakgrunden harvarit allt mer komplexa samhällsfrågor som krävt allt mer avtid och kunskap hos de förtroendevalda. Här finns också entendens till ett ökat antal politiker som i stort sett under helasitt vuxna liv innehar tunga samhällsuppdrag.Det finns sannolikt inga enkla förklaringar tillallmänhetens minskade förtroende för sina förtroendevalda.Mycket talar för att det minskade förtroendet för politikenkan sökas i de förändrade villkoren för det politiska arbeteti en allt mer komplex och integrerad världsekonomi. Undertider av hög tillväxt, goda möjligheter till nationell kontrollav ekonomin och ständigt ökad välfärd blev politikernamånga gånger ''alla goda gåvors givare''. När samhälletförändras och politiker ställs inför svåra och impopulärabeslut kan detta komma att prägla väljarens syn på denenskilde politikern.Behovet av snabba beslut och svårigheterna att föra öppnaoch seriösa samtal kring svåra frågor tillsammans med bredamedborgargrupper kan också ha bidragit till avståndetmellan väljare och förtroendevalda.I tillsatte regeringen en etikkommitté meduppgift att se om det finns möjlighet att ge riktlinjer somstatsråden kan följa vid förvaltning av sina tillgångar samtatt se om reglerna bör gälla också för andra personer iregeringskansli och myndigheter. Kommittén fick också iuppgift att ur etisk synvinkel ge råd till statsråd omförmögenhetsdispositioner, jäv, bisysslor etc.I finns en informell grupp medriksdagsledamöter från samtliga partier som genom artiklar,motioner och seminarier söker stimulera debatten kring hurförtroendet för politiker kan ökas. Också i enskildakommuner och landsting försöker man föra en sådan debatt.Våren 1994 tog efter en motion av EvaZetterberg, och beslutom offentlig registrering av riksdagsledamöters ekonomiskaintressen och uppdrag.Därefter har talman i december 1994tillsammans med samtliga partiers gruppledare fullföljtriksdagsbeslutet genom att tillsätta en grupp för behandlingav etikfrågor inom . Ordförande föreslås bli enperson utanför . Gruppens uppgift blir att utformaett system för registrering av riksdagsledamöternasekonomiska intressen och därvid analysera och bedömakonsekvenserna av olika slag. Arbetsgruppen är oförhindradatt också ta upp andra frågor av etiskt slag med anknytningtill ledamöternas uppdrag i riksdagen.Det som gjorts i är nödvändiga steg påvägen till att höja förtroendet för politikerna. Vi gläder ossåt att , helt i enlighet med våra tidigare framfördaönskemål, nu beslutat ta de etiska frågorna på allvar.Men det räcker inte. Vi anser att det därutöver behövsinsatser inom forskningen och utbildningen. Det fordraskunskapsspridning och en levande debatt om frågor som harsamband med allmänhetens förtroende för politiker. Detbehövs också en värdering av de åtgärder andra ländervidtagit för att öka förtroendet för sina politiker ochbeslutsfattare och en bedöming av vad som kunde varalämpligt att införa också i Sverge.Därför anser vi att den grupp för behandling av etikfrågorsom nu tillsatt bör få i uppdrag att komma tillförslag till åtgärdsprogram för i enlighet medmotionens synpunkter. Utöver de uppdrag gruppen redan fåttbör den särskilt belysa tänkbara insatser inom forskning ochutbildning. Syftet bör bl.a. vara att genom klara riktlinjer ochöppen diskussion öka politikerns respekt för sitt uppdragsom förtroendevald. Därigenom kan i sin tur allmänhetensförtroende för politiker och beslutsfattare i offentlig tjänsttillta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om vidgat uppdrag förarbetsgruppens behandling av etikfrågor inom riksdagenarbete.