mot · GI02Sf608 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningSverige har historiskt sett och i jämförelse med andraländer varit ett ovanligt homogent land med ett språk, ensammanhållen kultur och en nationell identitet. Det har intealltid varit så. och därefter hadeSverige en omfattande kontakt med andra länder och folkoch en betydande invandring ägde rum.Förlusten av , det framväxande industrisamhälletoch välfärdsstaten, den allmänna skolutbildningen ochneutralitetspolitiken, en statlig radio och TV --allt detta bidrog successivt till att ''försvenska'' Sverige.Enhetlighet har präglat svenskt samhällsliv. Densocialdemokratiska modellen, som kom att dominera denpolitiska utvecklingen, präglades just av kollektivism ochenhetliga lösningar. Den ''svenska modellen'' tillät intemycket av mångfald och valfrihet. visar sig densocialdemokratiska samhällsmodellen otillräcklig för attmöta den internationalisering som är ofrånkomlig på en radområden. Inte minst tydligt blir detta när det gäller attintegrera den omfattande invandringen de senaste 20 åren.I dag finns i 1,4 miljoner människor medinvandrarbakgrund. är därmed ett av de mestinvandrartäta länderna i . Bara harSverige tagit emot 200 000 flyktingar, flyende och anhörigafrämst från det forna Jugoslavien.Den tekniska utvecklingen inom en rad områden, inteminst inom media, har krympt avstånden och gjort oss i varjesekund beroende av andra länder. EU-inträdet förstärkergivetvis beroendet men ger också möjligheter till nödvändigsamverkan. Vi utvecklar vår syn på möjligheterna tillsamarbete på flykting- och invandrarområdet inom ramen förSveriges medlemskap i i motion 1994/95:Sf602.Sådan samverkan erfordras för att klara de storamigrationsrörelser som sker men också för att förebygga attmigrationsrörelser uppstår.Sverige kan inte isolera sig från omvärlden. Människorkommer att söka sig hit och vi måste ha en genomtänktuppfattning om hur vi skall hantera invandringen och göraden till en positiv faktor för samhället.Det är helt uppenbart att invandringen till starktbidragit till att utveckla vår välfärd, berika vår kultur ochlivsstil. I allmänhet har invandrarna integrerats på ett positivtsätt i det svenska samhällslivet.De senaste 20 årens invandring har fått en delvis annankaraktär. Människor lämnar länder som inte ger social ochekonomisk trygghet, där etniska och religiösa motsättningarblivit uppenbara eller där ekologiska problem blivit enmardröm. Många attraheras av levnadsförhållandena i västoch vill söka sig en bättre materiell framtid. Allt dettasammantaget ger en ny dimension vad gäller den invandringvi nu ser och kommer att få uppleva framdeles.Det är därför naturligt att invandrarfrågor de senaste årenkommit i fokus på ett helt annat sätt än tidigare.2. Invandring -- problem eller möjlighet?Som ovan nämnts har invandringen sett över tidenhuvudsakligen varit positiv för . De senaste årensinvandring har dock fått en omfattning som tveklösttydliggör problem som redan delvis funnits och som blivitalltmer synbara. Det är ett stort åtagande att fasa in alla denu tillkomna invandrarna i det svenska samhällssystemet.För att en lyckad integration skall kunna åstadkommasmåste man börja med att beskriva hindren och problemen.2.1. Invandringens omfattningDe har haft en invandring somsaknar motstycke i vår historia. har givituppehållstillstånd till ca 200 000 personer. Inget annat landi väst har tillnärmelsevis tagit emot så många mätt iförhållande till folkmängden.Uppehållstillstånden som givits har iallmänhet grundats på humanitära skäl eller anhörighetsskäl.Särskilt kan noteras att regeringarna vid ett flertal tillfällengivit uppehållstillstånd genom s.k. nollställningsbeslut.Sammantaget har invandringspolitiken varit otydlig.Invandringspolitiken ses över i en statlig utredning. Detbör dock ihågkommas att situationen i det forna Jugoslavienutvecklades på ett sätt som ingen kunde förutse.2.2. MottagandetMed de senaste årens mycket stora och spontana inflödeav asylsökande har ett jättelikt åtagande lagts påInvandrarverket (). Mottagandet har inte alltid varit avrimlig kvalitet. Tillfälliga flyktingförläggningar harupprättats, personal har fått rekryteras på korta kontrakt ochhandläggningstiderna har blivit långa. Detta har inneburitstora kostnader men också irritation och frustration. Detsenaste året har antalet asylsökande minskat och en mernormal situation inträtt. Det finns därför nu en möjlighet atti grunden se över de regler som styr flyktingmottagandet ochden organisation som har ansvaret.Efter att uppehållstillstånd meddelats har kommunerna attordna mottagande, svenskundervisning, utbildning m.m.Avtal upprättas mellan och kommunerna omkommunplacering av invandrarna. Vissa kommuner, främststörre städer, attraherar och många invandrare lämnar därförkommunen där placering skett och flyttar vidare till en störrestad. Detta innebär stora påfrestningar för dessa kommunersom inte då har tillräckliga resurser att ordnasvenskundervisning, praktikplatser m.m. Därtill kommer attredan de asylsökande har rätt att bo utanför förläggning ochdå ofta väljer en större stad.Från det att den asylsökande kommer till och tilldess ett inträde i arbetsmarknaden kan bli aktuellt kan det gåminst 3--, numera oftast längre. ärinvandraren helt beroende av bidrag i olika former. Mångahar pekat på den klientisering av invandrarna som blir följdenav ett närmast institutionaliserat bidragsberoende.2.3. ArbetsmarknadenArbetslösheten bland invandrarna är i allmänhet högre änför svenska medborgare. Även under högkonjunkturen påslutet av 80-talet låg arbetslösheten på 30--förvissa invandrargrupper (iranier, irakier, somalier). Underlågkonjunkturen har utslagningen av arbetskraft varitbetydligt större bland invandrarna än bland infödda svenskar.Den offentliga sektorn tar inte längre upp lika mångaarbetssökande som tidigare.Strukturförändringarna i näringslivet innebär att mindrekvalificerade jobb försvinner, att arbetsgivaren ställer högrekrav på de arbetssökande men också attarbetsorganisationerna förändras så att samverkan ochmedarbetarskap blir mer viktigt. Invandrarnas ''kulturellaoch sociala inkompetens'' blir ett handikapp.Åtskilliga invandrare bär med sig traditioner ochkunskaper om eget företagande och många har startat egnaföretag, främst inom service och handel. Vanligen rör det sigom familjeföretag med anställningsformer som inte alltid ärvanliga inom näringslivet.Det svåraste hindret för invandrare och också andragrupper av arbetslösa är de höga minimilönerna och destelbenta arbetsrättsreglerna. Det finns mängder avarbetsuppgifter som inte utförs därför att arbetsgivarenskostnader är för stora. Istället hänvisas alltför många till ettkravlöst bidragsberoende. Dessvärre blir också svartjobbeffekten av vår skatte- och arbetsrättslagstiftning.Det går i längden inte att subventionera fram dehundratusentals arbetstillfällen som behövs.Arbetsmarknaden måste omregleras så att utbud ochefterfrågan kan närma sig varandra.Att inte göra detta är i längden en farlig politik. Det måstealltid vara bättre att ha ett jobb än att vara beroende av bidrageller statliga insatser. Även om försörjningen ordnas genombidrag av olika slag berövar man människor kunskap,kompetens, erfarenhet och personlig utveckling.Oberoende av vilken kompetensnivå invandrarna har,tycks den inte räcka till vid inträde på den svenskaarbetsmarknaden på motsvarande nivåer. Även kvalificeradeoch akademiskt utbildade invandrare hänvisas till lägrebetalda jobb. En stor resurs blir outnyttjad i svenskt arbetsliv.Evaluering av examina sker men går långsamt. Denakademikerpraktik som infördes liksom invandrarpraktiken avskaffas nu avsocialdemokraterna.2.4. UtbildningDet stora hindret för inträde på den svenskaarbetsmarknaden och också i det svenska samhällslivet iövrigt är bristande kunskaper i svenska. Därför måsteundervisning i svenska överordnas all annan utbildning.Många av de sent komna invandrarna har bristfälliggrundutbildning, en del är till och med analfabeter.Svenska för invandrare (SFI) ges till alla men motivationenär ibland låg. Kvaliteten på lärarna, men också på hurundervisningen organiseras, har varit föremål för kritik.Hemspråksundervisning i skolan har betydelse för denkulturella identiteten och bör finnas kvar. Handledning ihemspråket är nödvändig för många elever i den ordinarieundervisningen. Skolans huvuduppgift måste dock vara attbibringa eleverna kunskaper i svenska. Undervisning ihemspråk bör i första hand vara en del av språkprogrammeteller ges inom ramen för elevernas egna val. Störreinvandrarspråk kan ges som B-språk. De nya läroplanernager goda möjligheter till detta. kan erbjuda hemspråksundervisning utöverdetta. De sverige-finska friskolorna är ett exempel på hurelever med invandrarbakgrund som så önskar bl.a. kan få merav hemspråksundervisning än vad den allmänna skolan ger.Skolor i invandrartäta områden hanterar barn från mångaolika etniska grupper. Med en stor övervikt invandrarbarn ien klass uppstår problem med svenska språket som i dessasammanhang i praktiken är ett minoritetsspråk. Den svenskasom barnen lär sig i sådan skolmiljö riskerar därför att bliofullgången och utarmad. Barnen får en dålig start i livet,som fritiden ger dåliga möjligheter för barnen attanvända och utveckla sina kunskaper i svenska. Dettainnebär mycket allvarliga problem, för såväl berördaindivider som samhället i stort.2.5. BostäderÄven om många invandrare bor utspridda i är detuppenbart att en koncentration har skett till vissabostadsområden i storstäderna. Dessa områden har detgemensamt att de är ett arv av den socialdemokratiskabostadspolitiken från 60- och 70-talen.Det är förståeligt att många invandrare söker sig till ortereller bostadsområden där man har släktingar, vänner elleretniska band. Karaktäristiskt för de bostadsområden som ärsärskilt invandrartäta är dock att där bor människor medskiftande etnisk bakgrund. Invandrarna har helt enkelthänvisats till de bostäder svenskarna har lämnat.Den yttre miljön är oftast påver och oinspirerande.Fastighetsägaren återförsäkrar sig hos de socialamyndigheterna innan kontrakt tecknas. Den kommersiellaservicen är märkbart sämre än i andra bostadsområden medhögre status.Många invandrare som har möjlighet flyttar vidare tillbättre bostadsområden inte minst med omtanke om barnensutbildning. Det är uppenbart att insatser för att förbättra deinvandrartäta bostadsområdena måste göras.2.6. Kostnaderna för invandringenSom tidigare nämnts har invandringen över tiden varit tillgagn för det svenska folkhushållet.Arbetskraftsinvandringen betydde mycket för Sverigesindustriella utveckling. Invandrarna från det fornakommunistblocket har i allmänhet integrerats väl i detsvenska samhället.De sent komna invandrarna (mitten av 80-talet) hardäremot haft betydande svårigheter. Dessa harhuvudsakligen kommit från länder med annan kulturell miljö(, , , och samt desenaste åren från det ).Invandrarna, och då särskilt vissa etniska grupper, är därförjämförelsevis kraftigt överrepresenterade när det gällerbidragsberoende och arbetsmarknadskostnader.Sjukskrivningarna är i allmänhet högre och varar underlängre tid.Särskilt har uppmärksammats att invandrade kvinnor i storutsträckning fått förtidspension efter en försäkringskarriärvia sjukskrivning och arbetsskadeförsäkring.Många invandrare, främst äldre, kan inte i praktikentillgodogöra sig utbildning i det svenska språket vilket är enförutsättning för en karriär inom arbetslivet. Dessa blir ipraktiken socialpensionärer, d.v.s. lyfter kravlöstsocialbidrag till dess att pensionering inträder. Många äldreanhöriga har inte rätt till pension utan blir helt hänvisade tillsocialbidrag för sin försörjning.Kostnaderna för invandringen är således betydande. Vadsom är synligt är kostnader som är direkt kopplade tillinvandringen och som syns i budgetarna i stat, kommun ochlandsting. Det rör sig dock säkerligen om flera tiotalmiljarder varav en stor del torde kunna ses som eninvestering eftersom invandrarna ändå avses kunna bidra tillfolkhushållet i landet.Kostnaderna för de långsiktiga åtagandena som vi har föratt lyckas med integrationen är dock knappast möjliga attberäkna utan beror på vilka insatser vi är beredda attgöra. Det enda vi med säkerhet kan säga är att kostnadernaoch påfrestningarna på samhällsekonomin blir betydande omvi inte lyckas integrera invandrarna på ett rimligt sätt.2.7. FrämlingsfientlighetFrämlingsfientliga stämningar har funnit grogrund även ivårt samhälle. Den stora invandringen , detuppbrott från den enhetliga välfärdsstaten som vi nugenomgår, osäkerhet om framtiden, den dåligaarbetsmarknaden, allt detta bidrar till att människor inte kanhantera sin livssituation. Alltför många låter sinaaggressioner gå ut över invandrarna.Också invandrargrupper av främst ungdomar, den andragenerationen, frustreras av att inte bli accepterade, att inte fåtillgång till jobb och karriär. De upplever att de inte tillhördet samhälle de lever i och inte heller harförankring i den kultur och livsstil som präglar deras, ellersnarare deras föräldrars, ursprungsland.Många invandrare bär också med sig traumatiskaupplevelser från sina hemländer. Psykiska problem ikombination med anpassningsproblem till det nya bidrar tillfamiljesplittring.Invandrare har generellt sämre hälsa, större arbetslöshetoch sämre boendestandard. Känslan av utanförskap ärutbredd och riskerar att förstärkas i de gettoliknandebostadsmiljöer som utvecklas i en del storstadsområden.Motsättningar och våld i en omfattning som vi inte sett iSverige tidigare är nu dessvärre vardagsmat. Kriminalitetenhar tagit allvarliga former och det är uppenbart att yngre mänmed invandrarbakgrund är överrepresenterade ikriminalstatistiken.Normer och moral eroderas och lojaliteten till det svenskasamhället urgröps. Det är därför helt nödvändigt att nu skapaband mellan invandrarna och det svenska samhället. Inteminst den andra generationens invandrare måste få känna sigsom fullvärdiga medlemmar i den gemenskap som Sverigeutgör.Den framtida politiken måste nu inriktas på attåstadkomma detta.Den osynliga diskrimineringen i arbetslivet haruppmärksammats. En ny lag mot diskriminering har antagitsav under förra mandatperioden. Det är uppenbartatt arbetsgivare vid anställningstillfället också lägger stortonvikt vid den sökandes sociala och kulturella kompetens.Ofta utgår arbetsgivaren ifrån att en sökande med ettutländskt namn per definition inte besitter sådana egenskaperi tillräcklig grad och denna sökande sorteras därför bort föreanställningsintervjuerna. Det förekommer därför att yngreinvandrare helt enkelt ändrar sina namn för att inte blibortsorterade omgående.Det är viktigt att arbetsgivarna har en mer öppen attityd.Om inte denna osynliga diskriminering kan bringas attförsvinna riskerar vi att krav på kvotering av jobb kommeratt resas.2.8. Det mångkulturella samhälletI den invandrarpolitiska debatten förs ofta fram att vi skallsträva efter ett mångkulturellt samhälle. Få har dock kunnatdefiniera vad det innebär. Den svenska politiken har i storutsträckning gått ut på att vi också skall hjälpa invandrarnamed det mångkulturella. Den kulturtolerans ochkulturrelativism som präglat vårt samhällsliv är dock inteden rätta för att åstadkomma ett väl integrerat samhälle.Det mångkulturella samhället kan förväxlas med detmångetniska. Det finns från många håll i världenerfarenheter av att etniska grupper även i andra och tredjegenerationen främst solidariserar sig med värderingar ochkulturmönster från sina hemländer och sätter den etniskatillhörigheten före samhörigheten med det nya landet.Traditionella motsättningar med andra etniska grupper kandärför bli ''inbyggda'' även i det nya hemlandet.Det finns bland invandrarna stundom kulturella ochreligiösa mönster som går på kollisionskurs med svenskavärderingar. En del anpassningsmönster, livsstilar ochattityder provocerar och upprör. Att förneka detta faktum är,som vi ser det, att bedra sig själv.För oss moderater är det naturligt att förespråka ettsamhälle med tolerans och mångfald. Men samhället måstevara enat kring grundläggande normer och värderingar, iskolan, i synen på jämställdheten, i arbetslivet och isamvaron människor emellan.3. Vår grundsynVi anser att frågan om invandrarnas integration är en av deviktigaste utmaningar som vårt samhälle står inför. Det är ettåtagande av stor dimension. Åtgärder för att främjaintegrationsarbetet måste få genomslag på en rad områden.För att möjliggöra en bra utveckling för landet måste vårekonomi komma i balans. Det som är grundläggande brapolitik för landet är också grundläggande bra förinvandrarna. Moderata samlingspartiet har i andra motioneranvisat hur en riktig ekonomisk politik bör utformas.Det är i första hand genom generella åtgärder som ettförändringsarbete bör bedrivas. Men invandrarnas utsattasituation och de påfrestningar som den stora invandringenfört med sig leder till att vi också på en rad områden föreslåråtgärder som är mer direkt inriktade på att förbättrainvandrarnas situation. Alla åtgärder är inte av den arten attde kan konkretiseras eller mätas i pengar utan får ses somförslag till en nödvändig förändring av inriktningen av dennu förda politiken.Med huvudsaklig utgångspunkt från de ovan beskrivnaproblemområdena vill vi föreslå följande.3.1. Invandringens omfattningOmfattningen av den framtida invandringen måste sesöver. En långsiktig planeringsram bör vara styrande mensamtidigt måste en flexibilitet finnas för att kunna hanteraspontanflyktingar som kan komma att söka uppehåll vidoförutsedda yttre händelser.Planeringsramen måste utformas så att hänsyn tas till deekonomiska förutsättningarna att integrera invandrarna.Denna ram bör kunna fastställas och bör inrymma flyktingar,humanitärflyktingar, kvotflyktingar samt anhöriga.3.2. bör delas upp i en migrationsmyndighetoch en ''introduktionsmyndighet'' som ansvarar för attförläggningsverksamhet bedrivs och integrationsinsatser påett tidigt stadium sker. Vi utvecklar vår syn på detta i motion1994/95:Sf602.Invandrarföreningar och andra ideella organisationer gesett mer operativt ansvar för invandrarnas mottagning ochintegration. Avtal kan upprättas mellan invandrarföreningareller andra ideella organisationer och''introduktionsmyndigheten'' och kommunerna. Åtskilligtav det som kommunerna och utför skulle kunnautföras av invandrarna själva om deras organisationer fick ettförtroende och ansvar. Integrationsarbetet skulle då kunnaske mer på invandrarnas egna villkor och mindre som ettutflöde av svensk social ingenjörskonst.Det är önskvärt att se över lagstiftningen i syfte att ge deideella organisationerna det spelrum som erfordras för attengagera invandrarna själva i integrationsarbetet.I samband med det stora mottagandet av bosniskaflyktingar användes faddrar i större skala.De positiva erfarenheterna som finns från denna verksamhetbör sporra till uppföljning. Detta är något som lämpar sig välför ideella organisationer att ansvara för.Särskilda insatser görs för att avlasta de störrekommunerna som genom andrahandsomflyttning fårhögre kostnader.3.3. Eget ansvarVi anser att den invandring som skett och sker skall sessom en möjlighet och inte bara ett problem. Om man enbartbetraktar varje invandrare och flykting som en klient ochbidragstagare i stället för en framtida lönearbetare ochskattebetalare leder politiken fel.Den enskildes potential liksom dennes värdighet måste tastillvara.Därför bör invandrarna själva ges ett större ansvar för sinegen framtid och integration. För att undvika ettpassiviserande bidragsberoende bör den enskilde genomaktiva handlingar själv ta ansvar för sin introduktionsperiod.Genom ett system med lån liknande studielånesystemet förstudenter får den enskilde invandraren själv ansvara för sinintroduktion genom att bruka sin egen sparsamhet, fantasioch ambition. Genom att invandraren själv får bära sina egnakostnader ökar motivationen att snabbt komma in iintegrationsprocessen. Invandraren får en värdighet i sintillvaro och kan dessutom i större utsträckning påverka sinegen situation.Det finns både problem och möjligheter med en sådaninriktning och en närmare utredning behövs.Invandrarutredningen bör därför få direktiv att prövaförslaget.3.4. ArbetsmarknadenInvandrarnas tillträde till den svenska arbetsmarknaden ärav helt avgörande betydelse för en framgångsrik integrationi det svenska samhällslivet.Minimilöner och de stelbenta arbetsrättsreglerna är hinderför att fler arbetstillfällen tillskapas. Det är därför nödvändigtatt reformera arbetsrätten och ge arbetsgivare ocharbetstagare friare möjlighet att överenskomma omlönenivåer och provanställningsperioder. Utbud ochefterfrågan måste kunna få mötas i friare former.Grundläggande lagstiftning eller avtal för att skyddaarbetstagaren måste givetvis finnas.Diskriminering i arbetslivet måste bekämpas och dennuvarande lagen måste därför fortlöpande utvärderas ocheventuellt skärpas.Stimulanser till egenföretagande bör utvecklas ytterligare.3.5. UtbildningKunskaper i det svenska språket är en avgörandeförutsättning för en lyckosam integration. Undervisning isvenska måste därför prioriteras. SFI-undervisningen måstegaranteras hög kvalitet både vad gäller lärarresurser ochorganisation. Reglerna bör vara sådana att studieavhoppundviks. Det är viktigt att nya invandrare snabbt får engedigen grund i svenska. Det gäller både kvinnor och män.Hemspråksundervisningen kan erbjudas inom ramen förelevernas egna val, skolornas utrymme för egnabedömningar samt inom skolans språkprogram.Hemspråksundervisningen begränsas och studiehandledningges efter behov.Särskild uppmärksamhet riktas mot invandrartäta skolorför att säkerställa god undervisning i svenska.I den moderata partimotionen om utbildning utvecklasdetta ytterligare.3.6. ÅtervandringSverige har inte haft en genomtänkt politik föråtervandring. Permanenta uppehållstillstånd ochintegrationsinsatser med livstidsperspektiv har gällt för densvenska politiken.De flesta som invandrat har naturligen haft förhoppningarom att kunna återvända och åtskilliga har också gjort det närförutsättningar funnits. Andra har inte velat eller haftmöjlighet att ta steget som det innebär att återvända eftersomosäkerhet om försörjning eller svårighet att få ett tillräckligtbra jobb i hemlandet förelegat. Bindningar till det nyahemlandet försvårar också att genomföra en återvandringsom många innerst inne drömmer om.En återvandring kan vara ett bra alternativ för den enskildemen också för hemlandet som ofta har behov av människormed kunskaper och kompetens. Därmed kan också bidrag tillutveckling bli resultatet.Stimulanser och insatser för återvandring bör därförutvecklas. Har permanenta uppehållstillstånd meddelats börfrivilliga återvandringsprogram tillskapas i kombinationmed biståndsinsatser.Återvandringsperspektivet skall finnas med underintroduktionstiden och om möjligt också som ett konkretalternativ i introduktionsarbetet.Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderliglagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ram för mottagande av flyktingaroch anhöriga,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mottagning av flyktingar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de ideella organisationernasmöjligheter att ta ansvar för integrationsarbetet bör öka,4. att hos regeringen begär en utredning ommöjligheten att ersätta bidrag med lån i enlighet med vadsom anförs i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar avarbetsmarknadspolitiken,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadspolitiken,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återvandring.