mot · GI02L711 · 1995-01-25 00:00:00 — Konsumentpolitikens mål och inriktningMiljömålet ska främja konsumenternas intresse av att bidratill en god miljö och ett hållbart samhälle.Konsumenternashälsa och säkerhet ska främjas.Konsumenternas rättsligaställning, d v s konsumenternas makt och inflytande, skastärkas.Hushållens möjligheter att väl utnyttja sina resurserska främjas och hjälpa konsumenterna att göra bra val.InternationaliseringenDen internationella konsumentpolitiska utvecklingen,såväl den inom som den globala, måste följas noga.Konsumentpolitiken inom EU har inte samma breda karaktärsom den svenska. EU saknar bland annat motsvarigheter tillden svenska konsumentskyddslagstiftningen på viktigaområden (bl a marknadsföring, konsumentköp,konsumenttjänster och konsumentförsäkring). Detsammagäller också möjligheterna till tvistlösning inom och utomdomstol.Den nationella konsumentpolitiken är fortsatt viktig. Viska behålla och hävda våra lagar och regler och arbeta för attandra följer efter där de ligger efter oss. Att vidareutveckladet nordiska samarbetet är högprioriterat.MiljönDet finns egentligen inga fria marknader eller någon frihandel, utan marknader och handel verkar alltid inominstitutionella ramverk. Olika typer av lagstiftning (t exkonkurrenslagstiftning, beskattning) ochhandelsöverenskommelser (t ex , frihandelsavtal) ärexempel på delar av sådana ramverk.En viktig åtgärd för att förändra samhället mot en hållbarutveckling är att försöka innefatta samtliga kostnader(ekonomiska, miljömässiga, sociala) som följer avproduktion, konsumtion och handel, inklusive energi- ochnaturresursförbrukning samt miljöpåverkan av transporter avdessa varor och tjänster.Varumarknaden klarar inte ensam av detta nya tänkande imiljökostnader. Staten har därför en viktig roll här. Företagoch andra aktörer måste sporras att utvecklakretsloppstänkandet och nya, mer hållbara livsstilsmönster.Miljön och dess ekologiska system utgör själva grundenför våra samhällen och vår ekonomi. Alla varor som vihandlar med kommer ursprungligen från ekosystemen. Deförnyelsebara resurserna produceras av dem och de icke-förnyelsebara hämtas därifrån. Ingen ekonomisk produktionav varor klarar sig utan naturresurser och inga varor kanproduceras utan ekosystemens underhåll.Den nya handelsorganisationen () har tillsatt en kommitté som ska utveckla arbetet medhandel och miljö. har här spelat en viktig roll ochmåste även vara pådrivande i det arbetet. Det ärnödvändigt att de internationella miljökonventionernaaccepteras av handelsorganisationen och inte ses sombegränsningar av den ''fria handeln'' utan som en ram för enhållbar världshandel.Det nära sambandet mellan miljö och konsumtion/livsstilär således en grundläggande fråga att hantera. Det äravgörande att vi ser sambanden och mäter konsekvensernaav våra produktions- och konsumtionsmönster på miljön.Ekologisk kunskap och biologiska material tillsammans medklok och varsam användning av teknologi är nödvändigakomponenter för att skapa ett hållbart samhälle.Centern har genom sitt arbete i fyrklöverregeringen startatarbetet med att kretsloppsanpassa produktion ochkonsumtion. Syftet är att utnyttja naturresurserna påeffektivaste sätt genom att hushålla, återanvända ochåtervinna dem. Sambandet mellan ekonomi och ekologibehöver förtydligas ytterligare. Det finns inga frianyttigheter. Frågan är inte om vi får betala, utan vem, när ochhur. Den som förorenar miljön ska också betala kostnadernaför miljöförstöringen, enligt principen förorenaren-ska-betala. Om kostnaden för miljöskador räknas in så skullePolluter Pays Principle (PPP) också kunna ange denungefärliga kostnaden av förorenarens ansvar, alltså inteenbart ange vem som är betalningsskyldig. På så sätt skullekonsumenten få en tydligare prissignal.Kretsloppsanpassningen innebär alltså ett systemskifte förbland annat varuproduktionen. Producenterna måste t exnumera ha återvinnings- och avfallsperspektivet med redanvid produktutvecklingen. Konsumenterna möter produktermed ny, miljöanpassad utformning.Konsumenternas hälsa och säkerhetSäkerhetsfrågorna har hög prioritet ikonsumentpolitiken. Produktsäkerhetslagen och ytterligarelagar på området reglerar dessa frågor.Ansvariga myndigheter för frågor om vår hälsa är i förstahand , ochLivsmedelsverket. För del rör det signärmast om att komplettera det arbete som utförs av dessamyndigheter.Hälso- och sjukvårdsutredningen, HSU 2000, har fått nyadirektiv: Patientens inflytande i vården ska stärkas.Kostnadsansvar för läkemedel i öppenvård prövas.Läkemedelsförmåner och högkostnadsskyddet ses över.Varor och tjänsterLivsmedelSom EU-medlem ställs svensk jordbruks- ochlivsmedelssektor inför en delvis ny situation, eftersomgränsskyddet för jordbruksprodukter tas bort gentemotövriga EU-länder. Svenska livsmedel produceras understarka miljö- och djurskyddskrav, som efterfrågas alltmer avsvenska och europeiska konsumenter. Konsumenter sökerockså i allt större omfattning efter ekologiskt odladeprodukter. har på centerinitiativ beslutat om enmålsättning som innebär att av den svenska åkerarealenska vara ekologiskt odlad år 2000.Det finns således goda möjligheter att marknadsföra ochsälja svenska livsmedel av hög kvalitet på den storaeuropeiska marknaden.Sverige ligger också långt framme när det gällermärkningssystem för ursprung och tillsatser samt krav påinnehållsdeklarationer. Vi ska hävda vår egen lagstiftning iförhållande till EUs.Den ökade konkurrensen på livsmedelsmarknaden kankomma att öka behovet av livsmedelskontroll,märkningssystem osv. anser att en analys av deninternationella utvecklingen på konsumentområdet börgöras. Vi föreslår att Konsumentberedningen ges itilläggsdirektiv att följa och analysera dessa frågor. Det börges regeringen till känna. (Se nedan under rubrikUtredningar m m).Budgetrådgivning, skuldsanering, bankavgifterHushållens ekonomiska frågor, särskilt budgetrådgivningoch skuldsanering bör ges ökad prioritet de närmaste åren.Den införda skuldsaneringslagen bör ses över så får ett underlag för eventuella förbättringar. Lagen ärbra, men det finns exempel som tyder på oklarheter ochgränsdragningsproblem. Det bör ges regeringen till känna.Fyrklöverregeringen anvisade i 1994 årsbudgetproposition ett engångsanslag på 10 miljoner kronortill för att planera och genomförautbildningsinsatser som bedöms nödvändiga i samband medskuldsaneringslagens ikraftträdande. Detta bifölls avriksdagen, liksom också -- efter förslag av regeringen ikompletteringspropositionen -- att ytterligare ettengångsbelopp på skulle anvisas i syfteatt i inledningsskedet effektivisera och förstärka denkommunala verksamheten inom området budgetrådgivningoch skuldsanering. understryker vikten av dessainformations- och utbildningsinsatser.BankavgifterMed hänsyn till den bankgaranti som staten ger, vore detrimligt att bankerna såg över den skillnad som finns mellanin- och utlåningsräntor. anser att banker ochlåneinstitut bör ta sin del av ansvaret genom att minskaräntemarginalerna.ByggnadsmaterialEtt Byggsektorns kretsloppsråd har inrättats.Regeringens kretsloppsdelegationen arbetar tillsammansmed byggbranschen för att få frammaterialvarudeklarationer på bostäder. Dessa deklarationerär tänkta att fogas till köpehandlingar, hyreskontrakt etc. Detär viktigt att regeringen fortsätter att prioritera detta arbete.TandfyllnadsmaterialSom konsumenter av tandvård har vi rätt att veta vad olikafyllnadsmaterial innehåller och vilka eventuella biverkningarde kan ge. har, bl a på centerinitiativ, vid fleratillfällen efterlyst inrättande av både produktregister ochbiverkningsregister på dentala material. Socialdepartementetoch bör medverka till att sådana register tasfram. Detta bör ges regeringen till känna.Konsumentpolitikens medelLagstiftningSom konsumenter kan vi i vissa sammanhang kännamaktlöshet. Kanske denna upplevs särskilt tydligt iförhållande till banker och försäkringsbolag. Engrundförutsättning för konsumentens trygghet är att vi harlagar och regler att hänvisa till vid tvister.Genom medlemskapet i EU har vi skyldighet att överföravissa regler till svensk rätt. Det kan också komma att behövasny lagstiftning som ska omfatta nya varor och tjänster ochnya distributions- och marknadsföringsmetoder.Konsumtion och miljöCentern inrättade en kretsloppsdelegation knuten tillMiljö- och naturresursdepartementet inom regeringskansliet.Den har bland annat uppdraget att utarbeta förslag till enkretsloppsanpassning av varusektorn. Det är bra att dennuvarande regeringen låter delegationen fortsätta sitt arbete.Regeringen bör uppdra till kretsloppsdelegationen att i sittarbete ha konsumentperspektivet med i bilden. Detta bör gesregeringen till känna.AvfallshanteringCentern påbörjade i regeringsställning införandet enkretsloppsinriktad miljöpolitik. En del i detta systemskiftevar införande av producentansvar för varor och produkter.Producentansvaret innebär att producenten har ansvar förvaror även sedan de har tjänat ut.Centern vill införa producentansvaret stegvis. Här följernågra exempel på vad Miljö- och naturresursdepartementetuträttade: Det första steget togs för glas- ochwellpappförpackningar. Vi uppnådde överenskommelsermed respektive bransch när det gäller nickel-kadmium-batterier och PET-flaskor. En förordning finns föråtertagning av bildäck.Nu arbetar kretsloppsdelegationen vidare med styrmedelför kretsloppsanpassning av varugrupperna elektronik,byggmaterial, bilar och textilier. Det är viktigt attkretsloppsdelegationen får arbeta vidare med fortsattkretsloppsanpassning av varuområdet med ettkonsumentpolitiskt perspektiv.Miljöinformation och miljömärkningMiljöinformationVäl underbyggd och seriös information om varorsmiljöpåverkan är en förutsättning för att konsumenterna skakänna sig trygga i sina val och därmed aktivt kunna bidra bättre miljö. Som konsumenter har vi rätt att få en sådaninformation att vi vid våra inköp kan stödja de producentersom tar ett ekologiskt och socialt ansvar. Exempel på viktigmiljöinformation till konsumenterna är deklaration omenergiåtgång, kemikalieanvändning, och risker med avfall. Iflera kommuner pågår ett arbete med konsumentrådgivningpå miljöområdet. Det lokala Agenda 21-arbetet ikommunerna har märkbart ökat människorsmiljöengagemang. I det arbetet har konsumentaspekterna enviktig roll.I en nyligen presenterad rapport, 1994/95:6 Konsumentenoch miljön, har i samarbete med bl aKonsumentverket kartlagt svenskarnasattityder och beteende avseende konsumtions- ochlevnadsvanor i relation till miljön.Undersökningen visar bl a attAndelen som regelbundetköper refillförpackningar har ökat från till 43 %.Andelen som regelbundet köper produkter som är tillverkadeav eller förpackade i återvinningsbart material har ökat från21 % till 34 %.Andelen som regelbundet återlämnartidningar för återvinning har ökat från till 84 %.Hela97 % av befolkningen returnerar regelbundet öl- ochläskedrycksflaskor, aluminiumburkar och glasburkar i affäreller vid s k glasigloor och återlämnar regelbundetbatterier vid återvinningsstation.För att inte denna positiva utveckling ska stanna av utanistället bli än bättre, är det nödvändigt att regeringenfullföljer det arbete som på centerinitiativ inleddes avfyrklöverregeringen.MiljömärkningDe miljömärkningssystem som finns i för olikaprodukter ger viktiga signaler till konsumenterna omvarornas risker eller fördelar.År 1989 beslutade regering och riksdag att inrättaMiljömärkningsstyrelsen. I denna finns representanter förmiljöorganisationer, handel, näringsliv och myndigheter. Detfinns tendenser att de stora företagen/branscherna får ett förstort inflytande i förhållande till miljö- ochkonsumentorganisationer och småföretagare. De störreföretagen har genom sina rikligare resurser möjlighet attstyra och få en bättre överblick övermiljömärkningssystemet.Regeringen bör se över sammansättningen imiljömärkningsstyrelsen i syfte att stärka de små företagensvillkor och miljö- och konsumentintressena. Detta bör gesregeringen till känna.Miljömärkningsstyrelsen och SIS (Standardiseringen iSverige) har fått en förändrad roll, bl a genom att EUanvänder standardiseringen som ett verktyg i genomförandetav den inre marknaden. Det finns risk attstandardiseringskraven kan komma att motverkamiljöaspekterna. Därför är det nödvändigt att omgärdastandardiseringskraven med miljöramar.Standardiseringens nya roll i ger upphov till en radfrågor om möjligheterna att garantera miljöhänsyn istandarder som blir bindande, om miljömyndigheternas roll,om arbetets organisation och finansiering m m. Det ligger istatens intresse att det finns ett permanent organ inom dettaområde. anser att ett särskilt råd förstandardiseringsfrågor om den yttre miljön bör inrättas.Detta bör ges regeringen till känna.Centern föreslår att utredningen om ''Förutsättningar fören ökad miljörelatering av skattesystemet'' -- i vardagligt talkallad -- får i tilläggsdirektiv attutreda frågan om lägre moms på miljömärkta produkter. Isärskild skattemotion yrkar vi att detta bör ges regeringen tillkänna.Rådgivning, märkning, opinionsbildning och annaninformationUrsprungs- och tillsatsmärkningDet centerledda lyckades nåenighet mellan företrädare för detaljhandeln ochkonsumenterna om att en tydlig ursprungsmärkning är ettberättigat krav. Under dessa överläggningar om en frivilligöverenskommelse visade handeln en stor vilja att utanformella åtaganden fortsätta att märka köttråvaror medursprungsland, d v s det land där djuret fötts upp och slaktats.Sverige bör verka för att reglerna för ursprungsmärkningav livsmedel inom EU skärps. Detta bör ges regeringen tillkänna.Tillsatser måste tydligt framgå på förpackningen. Det finnsför närvarande en grundläggande skillnad i synen påtillsatser i livsmedel mellan och EU, nämligen att vianser att onödiga tillsatser ska undvikas, medan EU använderbegreppet hälsofarliga tillsatser.Debatten om djurskydd, antibiotika och hormoner förs ihela nordvästra delen av . I medlemskapsförhandlingarnadrev fyrklöverregeringen kravet om fortsatt förbud motantibiotika i foder samt fortsatt förbud mot användning avkadavermjöl i foder. Resultatet blev att får fortsättamed sina stränga regler . Undertiden ska EU göra en vetenskaplig analys av användningenav antibiotika och kadavermjöl. bör vara pådrivandeunder denna process. Målet ska vara att behållerreglerna även efter övergångsperioden och att EU sedan taröver reglerna som sina. Det bör ges regeringen till känna.Många allergiker befarar att EUs märkningsregler (somSverige också accepterade i och med ) skullegöra det svårare att se om en vara innehåller riskablaingredienser och tillsatser. Tillverkarna är nämligen inteskyldiga att redovisa exakt vad som finns i en sammansattingrediens (exempelvis majonnäs), om den är mindre än 25procent av hela matvaran (t ex potatissallad). Men det är inteförbjudet att ge en fullständig innehållsdeklaration, ochlivsmedelsverket kommer även i fortsättningen attrekommendera producenter och importörer att göra detta.Det är viktigt att detta fullföljs. Tillsatser som kemiskafärgämnen och konstgjorda sötningsmedel måste alltidanges.I är det förbjudet att bestråla och att säljabestrålade livsmedel. Så är det inte i alla EU-länder. Det finnssåledes en risk att vi kan få in bestrålade livsmedel. Dessalivsmedel är visserligen märkta, men vi har även här enuppgift att påverka övriga medlemsländer i vår riktning. Iannat sammanhang yrkar vi att bör ge regeringendetta till känna.Annan märkningAllt fler konsumenter visar också ett socialtansvarstagande i sina val av varor. Intresset för så kallad FairTrade, d v s att handeln är rättvis och hederlig har ökat. Ettexempel på frågor man vill ha svar på, är om barn harexploaterats i varuproduktionen. Det finns märkningssystemför ''hederlig handel'' i . arbetar för att få en sådan märkningäven här i landet. SNFs arbete bör stödjas.UtbildningKunskap är den nödvändiga basen för att kunnatillgodogöra sig information. Eftersom konsumtionsmönster,attityder och värderingar grundläggs tidigt, är det viktigt attkunskapen byggs . har medverkat till atthemkunskapsundervisningen i finns kvar. Denger goda baskunskaper i dessa frågor.Vi föreslår att bevakar att konsumentfrågornafår en framträdande plats i undervisningen. Det börankomma på staten att lärar- och lärarfortbildningeninnehåller konsumentkunskap. Kommunerna har ett ansvarför att resurser avdelas till denna skolinformation. Detta börges regeringen till känna.De förändringar som uppstår i och med EU-medlemskapetkommer att ställa krav på fortbildning avkonsumentvägledare och andra med uppgift att informerakonsumenterna. Staten bör medverka till att sådanfortbildning kommer att ges. Detta bör ges regeringen tillkänna.ReklamI dag är ingen radioreklam granskad. Närmast obefintlig ärkontrollen av t ex och . bör ägna ökaduppmärksamhet åt reklamgranskning av etermedia. Dettabör ges regeringen till känna.JämförpriserSom grundprincip måste gälla att konsumenten senast vidköptillfället, så enkelt som möjligt, ska kunna få priset klartför sig. Prisuppgifter ska vara tydliga och entydiga.Huvudregeln måste vara att priset ska finnas på varan eller idess omedelbara närhet. Vi bör ha jämförpriser och verka föratt sådana införs inom EU.Utredningar m.m.1. Konsumentberedningen tillsattes i samband medjordbrukspolitiska beslutet . Uppdraget är att ''...ocksåunder 1995 följa och utvärdera utvecklingen inom jordbruks-och livsmedelssektorn i ett konsumentperspektiv. En särskilduppgift för beredningen bör vara att kritiskt granska ochanalysera effekterna av EGs gemensamma jordbrukspolitikfrån konsumentsynpunkt. Beredningen bör, som tidigare,löpande redovisa resultatet av sitt arbete till regeringen. Ensamlad redovisning av utvecklingen skall lämnas senast den1 . ''föreslår att Konsumentberedningen ges denytterligare uppgiften, d v s ges i tilläggsdirektiv att följa ochanalysera den globala konsumentpolitiska utvecklingen.Detta bör ges regeringen till känna.2. För att stimulera konsumenterna till val av miljömärktaprodukter bör även priset användas som styrmedel. Centernföreslår därför att utredningen om ''Förutsättningar för enökad miljörelatering av skattesystemet'' -- i vardagligt talkallad -- får i tilläggsdirektiv attutreda frågan om lägre moms på miljömärkta produkter.Detta bör ges regeringen till känna.3. Informationsteknologin ger oss nya möjligheter.Centern anser att en utredning bör göras om hur vi kananvända oss av den tekniken för att spridaproduktinformation som vi som konsumenter bör känna till.Ett sätt kan vara tillgång till databaser med sådaninformation i större varuhus och köpcentra, enligtöverenskommelser med handeln. Det bör vara en av uppgifter att bereda denna fråga. Detta börges regeringen till känna.Konsumentpolitikens aktörerKonsumentpolitiken bör utformas så att den enskildekonsumenten, det enskilda hushållet, kan få hjälp och stödi sin närhet. Denna närhetsprincip bygger på tanken att omkonsumenten inte alltid klarar av att på egen hand lösa allaproblem, då är hon/han mest betjänt av hjälp från någon somfinns lätt tillgänglig. Det kan vara en kommunalkonsumentvägledare, men också en lokalkonsumentorganisation etc. Därför är samhällets stöd tillkonsumentorganisationer så viktigt.StatenStaten har det övergripande ansvaret för spelreglerna påmarknaden och för att överträdelser av dessa åtgärdas. Eneffektiv lokal konsumentverksamhet behöver stöd av enaktiv statlig konsumentverksamhet och tydliga regelsystem.KommunernaI enlighet med grundläggande syn på denkommunala självstyrelsen, menar vi att den kommunalakonsumentverksamheten fortfarande ska vara frivillig. Menvi anser att den kommunala konsumentverksamheten, sombörjade införas , fortfarande spelar enmycket viktig roll. Flertalet av landets kommuner -- 234 av288 -- satsar på lokal konsumentverksamhet. På senareår har budgetrådgivning och skuldsaneringsfrågor tagit meraresurser i anspråk hos de kommunala konsumentvägledarna.Övriga enskilda ärenden hinns inte med i sammautsträckning som . För att ge medborgarna en chansatt komma med synpunkter på den kommunala och lokalakonsumentverksamheten, bör få i uppdragatt undersöka konsumenternas prioriteringar/behov när detgäller konsumentvägledning. Detta bör gesregeringen till känna.FrivilligorganisationernaDet var frivilliga organisationer som först började drivakonsumentverksamhet. Det var också tack vare medverkanfrån föreningar som statliga organ kom att inrättas.Målen för sin verksamhet bestämmer naturligtvis defrivilliga organisationerna själva. Konsumentråd,Studieförbunden och hushållningssällskapen bland andragör ett mycket gott arbete.Inom EU har frivilligorganisationerna nästan uteslutandevarit de som företrätt konsumentintressena. Det är viktigt attsamarbetet mellan EU-medlemsländernas frivilligaorganisationer underlättas och utvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om inriktningen avkonsumentpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att geKonsumentberedningen i tilläggsdirektiv att analysera deninternationella utvecklingen på konsumentområdet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om en översyn avskuldsaneringslagen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om inrättande av produktregisteroch biverkningsregister för dentala material,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om ett särskilt råd förstandardiseringsfrågor om yttre miljön,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Kretsloppsdelegationen ocksåbör beakta det konsumentpolitiska perspektivet,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om en översyn avsammansättningen i Miljömärkningsstyrelsen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om skärpta regler för användningav antibiotika och kadavermjöl i djurfoder,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om lärarutbildningen ochlärarfortbildningen i konsumentkunskap,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om fortbildning avkonsumentvägledare,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om att börägna ökad uppmärksamhet åt granskning av reklam ietermedia,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om att uppdra åt att utreda hur konsumentinformation kan gesvia databaser i butiker,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om att uppdra åtKonsumentverket att undersöka konsumenternasprioriteringar/behov när det gäller kommunalkonsumentvägledning.