mot · GI02K403 · 1995-01-25 00:00:00 — Fri radio och TV 1 Ett förändrat medialandskap 1.1 InledningFria och oberoende media är ett självklart inslag i ett frittoch öppet samhälle. Mångfalden ger en utveckling av bådemedia och samhällslivet i dess helhet. Friheten ochoberoendet ger en ständig övervakning av den offentligamakten men också information och nyheter som ingen kanstoppa.Informationsteknologins snabba utveckling ger ständigtväxande möjligheter för medborgaren att ta del av ettmångfasetterat utbud, som kulturliv,nyhetsförmedling och debatt får allt fler förutsättningar attutvecklas. En förutsättning för en snabb utveckling somtillgodoser medborgarnas önskemål och behov är den friaetableringen.Monopol på radio, TV eller media överhuvudtagetmotverkar utvecklingen både av tekniken och av de programsom publiken möter. Nyhetsförmedlingen begränsas.Kulturlivet ges färre förutsättningar att nå publiken.Informationsteknologins möjligheter kontrolleras istället föratt bidra till samällsutvecklingens dynamik.Ett samhälle med fria media är under en ständigutveckling. Det fria ordet får därmed de bästaförutsättningarna. Mångfalden ger alla möjligheter. Fria ochoberoende media bidrar till att sprida nyheter, information,kultur och kunskap över gränserna. De socialistiskadiktaturernas fall orsakades till en betydande del av den kraftsom informationsteknologin och det nya mediasamhälletinnebar.Efter att ha haft ett av världens mestkompakta monopol inom mediaområdet kunde vi i Sverigeunder se konturerna till ett nytt mediasamhälleutvecklas. Informationsteknologins genombrott urholkadebåde radio- och TV-monopol och gav nya TV- ochradiokanaler. Framväxten av denna mångfald stod i alltväsentligt i strid med den då förda politiken inommediaområdet. Det var teknikens utveckling och publikensönskemål som gav genombrottet, inte politiken.Nu står på nytt inför nya möjligheter. Detförändrade medialandskapet understryker behovet av enlagstiftning som bejakar mångfald och utveckling inometermedias och informationsteknologins område. Publikensönskemål kommer att kunna förverkligas allt bättre i taktmed att den informationsteknologiska utvecklingenfortsätter. Olika media kommer att alltmer integreras medvarandra och bidra till varandras utveckling under formersom aldrig kan förutses av den politiska makten men somförutsätter en respekt för det fria ordet, för valfriheten ochför rätten att pröva nya möjligheter.De som bedömer friheten inom radio och TV utifrånden egna uppfattningen om det befintliga programutbudetbortser inte bara från det faktum att publiken uppskattarmångfalden utan gör dessutom misstaget att inte se dendynamik som friheten innebär för utvecklingen. Den snabbautvecklingen ger nyhetsförmedling, kulturliv, underhållning,regional förankring och den enskildes val helt nyamöjligheter. För är det självklartatt det är friheten som skall prägla den framtida utvecklingenav media i Sverige.1.2 Frihet och avregleringRegeringsskiftet 1991 ledde till att fick enmediapolitik som bröt med monopoltänkandet och somskapade frihet och nya möjligheter för etermedia. Ettomfattande arbete för att öka friheten inom radio- och TV-området genomfördes. Principen var att fri etableringsrättskulle gälla på motsvarande sätt som för tryckta medier inomramen för de möjligheter som den snabba utvecklingen avinformationsteknologin ger.Det finns inte längre något monopol vare sig för radioeller TV. Däremot kvarstår att och SverigesTelevision genom offentligt beslutad finansiering har ensärställning som präglar såväl nyhetsförmedling somprogramutbudet i allmänhet. och SverigesTelevision har en av staten privilegierad position som ger endominans gentemot publiken på ett sätt som överhuvudtagetinte skulle accepteras när det gäller tryckta media.Under den gångna mandatperioden togs stora och viktigasteg för att bryta monopolet, för att så långt möjligtgenomföra principen om en fri etablering och för att geförutsättningar för valfrihet och konkurrens. Genom att TV4beviljades tillstånd att bedriva rikstäckande markbundna TV-sändningar bröts slutgiltigt TV-monopolet. För första gångenfick en privat fristående, reklamfinansieradmarkbunden TV-kanal vid sidan av Televisionsredan existerande kanaler. Detta har givit ökad konkurrensoch större valfrihet för tittarna. Det är också uppenbart attkonkurrensen har givit en utveckling av TV-mediet.Den 1 januari 1992 trädde en ny lag om kabelsändningari kraft som innebär att det nu råder en fri etableringsrätt förradio- och TV-verksamhet som vidaresänds i kabelnät.Genom att något förbud mot reklam inte finns, ej heller föråsiktsreklam, kan nya stationer finansiera sin verksamhet.Den borgerliga regeringen föreslog en lagstiftning somskulle göra det möjligt för fria och privata radiostationer attväxa fram runt om i landet. Syftet var att ge utrymme förminst två konkurrerande privata radiostationer och attutnyttja det tillgängliga frekvensutrymmet. Koncessionernaför privata lokalradiostationer fördelas under likvärdigkonkurrens genom öppen auktion utan att den offentligamakten kan gynna eller missgynna en sökande. Det innebärinte bara att staten står neutral mellan olika programföretagoch sökande utan också att de sökande får betala för demöjligheter till reklamintäkter som en koncession ger.Den lagstiftning som blev följden av regeringens förslagoch behandling innebär att vi genom den nyaprivata lokalradion har fått 82 nya privata,reklamfinansierade radiostationer. Konkurrensen ochmångfalden i etern har därmed ökat. I t.ex.Stockholmsområdet har vissa av de nya radiostationernaredan fått lyssnarandelar som ligger på samma nivå somnågra av kanaler. Det är ett bevis på att ökadfrihet i etern inte bara ger möjlighet för fler att sända utanockså ett programutbud som tilltalar publiken. Lyssnarna harfått en väsentligt vidgad frihet att välja vilken kanal deönskar lyssna på.Avregleringen av mediamarknaden har också bidragit tillatt skapa en ny arbetsmarknad. Framför allt de nya privataradiostationerna har kunnat skapa ett stort antal nya jobb.En ny myndighetsstruktur har också införts på radio- ochTV-området. De gamla myndigheterna ,, och Styrelsen förlokalradiotillstånd har ersatts av två nya myndigheter:Radio- och samt . Radio- och ansvarar för alltillståndsgivning för ljudradio- och TV-sändningar tillallmänheten som inte är regeringens eller någon annanmyndighets uppgift, och ochTV har till uppgift att övervaka efterlevnaden av regler försändningarnas innehåll.Även Radio-koncernens verksamhet äromorganiserad och förenklad. Moderbolaget har avskaffatsoch ersatts av tre förvaltningsstiftelser som äger de tresjälvständiga programbolagen ,och AB.Genom förändringen har programbolagens roll ochsjälvständighet blivit tydligare.2 Yttrandefriheten är grundenYttrandefriheten och rätten till fri opinionsbildning tillhörde viktigaste och mest centrala inslagen i ett fritt samhälle.Sverige har en lång och god tradition på detta område. Detenda undantaget har tidigare utgjorts av radio- och TV-verksamheten som varit monopoliserad. Detinnebär att förbud har rått mot att sända radio och TV trotsatt det funnits tillgängliga frekvenser.Det är för ett fritt och öppet samhälle avgörande att detfinns ett brett utbud av tidningar samt program i radio ochtelevision. Det skapar förutsättningar för en levandesamhälls- och kulturdebatt. Radion och televisionen är urprincipiell synvinkel inte annorlunda än till exempel trycktamedier och skall därför inte behandlas på annat sätt. Det ärvår uppfattning att inga medier, vare sig en tidning, enradiostation eller en TV-kanal, genom den offentligamaktens försorg skall kunna få en dominerande ställning.Etableringsfrihet skall råda inom press, radio och TV.Den viktiga rätten till yttrande- och informationsfrihet slåsfast i 2 kap. 1 § regeringsformen:Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad:a) yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller påannat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikteroch känslor,b) informationsfrihet: frihet att inhämta och mottagaupplysningar, samt att i övrigt taga del av andras yttranden.Trots att regeringsformen är mycket tydlig när det gälleryttrande- och informationsfriheten har detta inte tidigarepräglat möjligheterna att sända radio och TV. Det var först ioch med att den nya yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) träddei kraft som även rätten att sända radio ochTV grundlagsfästes.Yttrandefrihetsgrundlagen ger grundlagsskydd åt varjebudskap som sänds i radio eller TV. Möjligheten gesemellertid att ställa krav på innehållet i kommersiell radio-och TV-reklam. Detta är dock inte särskilt märkligt då detredan idag finns sådana krav på reklam i pressen. Vad somdäremot är anmärkningsvärt är att det iyttrandefrihetsgrundlagen ges möjlighet till reklamförbudgenom särskild lag. Detta framgår av YGL 1:12:bestämmelserna i denna grundlag hindrar inte att det i lagmeddelas föreskrifter om förbud mot kommersiell reklam iradioprogram.En sådan lag som enligt YGL 1:12 föreskriver förbud motreklam i radio och TV måste emellertid vara förenlig med dekrav på det fria ordet som ställs i såvälyttrandefrihetsgrundlagen som regeringsformen. Det faktumatt det är möjligt att genom särskild lag förbjuda reklam iradio och TV gör emellertid att det finns en risk för att denoffentliga makten utnyttjar denna möjlighet. Det är en risksom ytterst berör varje reklamfinansierad radio- eller och som därmed urholkar skyddet för den friaetableringen och rätten att sända radio- och TV-program. Detär vår uppfattning att denna möjlighet att inskränka rätten tillfri etablering och utrymmet för fria media ej bör kvarstå iyttrandefrihetsgrundlagen. Möjligheten att genom särskildlag förbjuda reklam i radio och TV bör därför inte finnas kvari yttrandefrihetsgrundlagen.3 Socialdemokraterna hotar frihetenUnder decennier motarbetade socialdemokraternamöjligheterna för att få en fri radio och TV genomatt slå vakt om radio- och TV-monopolen. Detsocialdemokratiska vaktslåendet om monopolen och hotenom förbud och begränsningar visar på en bristande respektför yttrandefrihetens mest grundläggande principer: att allaskall ha möjlighet att i tal eller bild få uttrycka sina åsikteroch att därför varje möjlighet att trycka en tidning eller sändaett radio- eller TV-program skall bejakas.Bakom den socialdemokratiska synen ligger enuppfattning att den offentliga makten skulle ha större rätteller vara bättre skickad att avgöra vilka program somtittarna och lyssnarna skall få ta del av. Denna förmynderisynmotiverade länge från socialdemokratiskt perspektiv attSveriges Radio och som public service-företag skulle ha monopol. harsocialdemokraterna ständigt försökt fly en debatt om denegna förmynderisynen och om fria media genom att deistället angivit tekniska skäl, kommersiella skäl ellerpublicistiska skäl för att slå vakt om monopolen.Det var därför inte mer än naturligt att socialdemokraternai under den förra mandatperioden sade nej till detförslag om nya privata lokalradiostationer som hargenomförts. Det var därför heller inte mer än logiskt att ettav socialdemokraternas första initiativ på radioområdetunder den innevarande mandatperioden var ett förslag somskulle kringskära och riva upp den nya lagstiftningen förprivat radio. På samma sätt som man angriper och motarbetarmångfald och från staten fristående aktörer inom andraområden ville man nu stoppa den fria radions fortsattautveckling.Det var det ansvariga statsrådet, , somtog initiativ till att försöka stoppa de auktioner som enligtriksdagens stiftade lag skulle hållas för att ge ytterligaredelar av landet tillgång till privata lokalradiostationer. Medhjälp av ett utskottsinitiativ försökte socialdemokraterna fåtill stånd en lagändring som skulle stoppa fördelningen avnya frekvenser för privat lokalradio. Lagen skulle hagenomdrivits på rekordtid och träda i kraft dagen föreauktionen av nya radiotillstånd. Lagförslaget var av den artenatt det avstyrktes av lagrådet.Om lagen genomförts hade vi fått den fullständigtoacceptabla situation att 1/3 av landet skulle stå utanmöjlighet att få den konkurrens och valfrihet som den nyaprivata lokalradion innebär. Hur socialdemokraterna vill attfördelningen av radiotillstånd istället skall ske är inte heltklart. Dock är det uppenbart att de vill reducera den friaradions tillgång till frekvenser till förmån för public service-företagen som de anser att den offentliga maktenutifrån sina värderingar skall avgöra vilka stationer som skallfå sändningsrätterna.Nu lyckades inte socialdemokraterna stoppa fördelningenav radiotillstånd. Tack vare att grundlagen ger möjlighet fören minoritet av ledamöter att skjutaupp ett beslut som inskränker yttrandefriheten kundeModerata Samlingspartiet hindra socialdemokraterna attgenomföra sitt förslag.Precis som i det ovan beskrivna fallet därsocialdemokraterna försökte förhindra fördelandet av flerprivata radiofrekvenser har de på andra sätt fört fram kravsom skulle hindra den fria etableringen, bland annat har manfört fram krav på ägarbegränsningar inom mediaområdet.Socialdemokraterna tog initiativ till att ikonstitutionsutskottet behandla frågan omägarbegränsningar genom att driva igenom etttillkännagivande till regeringen (1993/94:KU27) om att dentidigare tillsatta pressutredningen också bör studera fråganom ägarkoncentration. Moderata Samlingspartietreserverade sig mot detta förslag. Enligt vår mening bordeutredningens arbete avvaktas innan några ytterligare åtgärderövervägs.I november 1994 lämnade emellertid den nytillträddasocialdemokratiska regeringen ett tilläggsdirektiv tillpressutredningen. Detta direktiv innebar att utredningensenast till regeringen skulle lämna över enrapport med de underlag som man dittills tagit fram inomramen för uppdraget om åtgärder mot ägarkoncentrationinom massmedierna. Det är regeringens avsikt att däreftertillsätta en särskild kommitté med uppdrag att belysatendenser till maktkoncentration på massmediaområdet. Denrimliga slutsatsen av detta är att regeringen önskar driva påutvecklingen mot en lag som innehåller förslag tillägarbegränsningar.Bakom den socialdemokratiska uppfattningen ligger ensyn som riskerar att urholka pressfriheten och tryckfriheten.Maktkoncentration motverkas inte genomägarbegränsningar utan genom en vidsträckt etablerings- ochtryckfrihet. Så har t.ex. mångfalden av nya radio- och TV-kanaler minskat de befintliga kanalernas makt. Fria ochoberoende media inom ramen för fri etablering är denfrämsta garanten mot maktkoncentration inom journalistik,ägande och mediaproduktion.4 Mångfalden skapar nya villkorDen svenska TV-marknaden omfattar ett flertal TV-kanaler som distribueras via marksändningar,kabelsändningar eller satellitsändningar. Den svenska TV-publiken kan ta del av tiotals TV-kanaler. Det är främstantalet TV-kanaler som distribueras i kabel som har vuxit.Sveriges Televisions två kanaler och privata TV4 har entäckning på av befolkningen. TV3 ochFemman når ungefär hälften av befolkningen medan övrigakanaler når av befolkningen.Den framväxande mångfalden, den fria etableringen ochdet kraftigt vidgade programutbudet gör det inte längremotiverat att och skallges förutsättningar som ger företagen dominans inom radio-och TV-området. När monopolet innebar ett förbud för andraatt sända radio och TV ställdes självfallet andra krav påpublic service-verksamheten . Inom SverigesTelevision och fanns det enda programutbudsom publiken mötte. Det ställde krav på en bredd och enmångfald av program som täckte in hela publikens intresseoch efterfrågan.Oavsett hur man anser att och SverigesTelevision levt upp till publikens krav kvarståratt det ur publikens perspektiv finns helt andra krav påett public service-företag som verkar i en fri mediamiljö meden mångfald av programutbud, som når publiken vid sidanav de program som och Radiosänder, än de krav monopoltiden ställde. Försöken attupprätthålla en dominans gentemot publiken utgår inte frånen vilja att berika det programutbud som publiken möter, därsåväl public service-verksamheten som de fristående radio-och TV-kanalerna ingår, utan från en vilja att motarbeta denmångfald som växer fram genom den fria etableringen.Det finns ingen anledning för den licensfinansieraderadion och televisionen att söka motverka och tränga undande fria och oberoende stationerna och kanalerna. Förpubliken kan detta bara innebära att licenspengarna användsför att finansiera program som är av ett slag som man redanhar tillgång till genom andra radio- och TV-kanaler samtidigtsom underlaget för mångfalden i form av privata radio- ochTV-företag urholkas. Det finns därför vare sig ur publikensperspektiv eller av omtanke om radions och televisionensutveckling någon mening med att upprätthålla en ordning därett företag genom en stor tillgång på frekvenser ges enprivilegierad och dominerande ställning i mediamiljön.Framväxten av nya och ambitiösa radio- och TV-företagförutsätter en konkurrens under likvärdiga villkor men ocksåatt public service-verksamhetens uppgift i den nyamediamiljön specificeras.Public service-verksamheten måste syfta till atttillföra kvalitet och ett programutbud som bidrar till detsamlade programutbud som publiken möter. Det blir då intelängre nödvändigt med två public service-kanaler för TV ochfyra för radio. Friheten och mångfalden i den nyamediamiljön ger nämligen ett annat uppdrag än monopolet.En förutsättning för att public service-verksamhetenlångsiktigt skall kunna motivera publiken att betalalicensavgiften är att man får en möjlighet att ge kvaliteten enprioritet före dominansen och den bredd som publiken ändåmöter.Vår uppfattning är att en public service-verksamhet sommotiverar sin roll i den nya mediamiljön måste bygga på enkvalitet som motiverar en koncentration av de ekonomiskaresurserna till en TV-kanal och två radio-kanaler. Det ärockså vår uppfattning att det är rimligt med en ökadkonkurrens på reklammarknaden genom att enlicensfinansierad TV-kanal och två radiokanaler privatiserasför att därmed bli reklamfinansierade. Detta leder oss tillslutsatsen att kanal TV2 och SverigesRadios kanaler P3 och P4 skall privatiseras.Den nya tekniken i form av kabelnät, satelliter och videohar bidragit till att öka friheten inom etermediaområdet menockså till att utveckla nya media. Det handlar bland annat omdigitalradio, digital-TV och högupplösningstelevision. Dettai kombination med ökad konkurrens i form av fler operatöreroch parallella distributionsnät skapar ännu fler möjligheterför etermedia att utvecklas och förbättras.Mångfalden av TV- och radiokanaler gör att det skapas nyavillkor för mediamarknaden. Kabel- och satellitsändningarersätter i allt större utsträckning markbundna sändningar. Iframtiden kommer distributionen att kunna ske via telenätet.Det ställer krav på en från tekniken oberoende lagstiftningför radio- och TV-verksamhet. Det är till exempel i framtideninte rimligt att ha en lagstiftning där reglerna och villkorenför sändningar i kabel skiljer sig från villkoren förmarkbundna sändningar.4.1 Precisera public service-uppdragetArgumenten för att ha statlig radio och television harvarierat över tiden. brukar argumenten inrangerasunder begreppet public service. Ett argument har varit denbegränsade tillgången på frekvenser. I är detemellertid uppenbart att det statliga monopolet inomtelevisionen aldrig fullt ut utnyttjat det frekvensområde somfunnits tillgängligt. Public service-verksamheten harskyddats från konkurrens på bekostnad av publikensvalfrihet och radions och televisionens utveckling.Andra argument som använts som försvar för radio- ochTV-monopol har utgått från att etableringsfrihet ochkonkurrens skulle innebära ett likriktat radio- och TV-utbud,sämre program och en förflackning av lyssnar- ochtittarvanor. Detta synsätt är inget annat än förmynderi. Med''sämre program'' avses naturligtvis program som inte fallerden enskilde debattören i smaken. Men detta har sällan sagtsrent ut, i stället har förmynderiet dolts bakom paroller om attenbart public service kan ge ''kvalitet'' och ''smalaprogram''.Ett annat argument som använts är att public service-kanaler skulle vara en garant för mångfalden och motverkamaktkoncentration. Det är anmärkningsvärt att dettaargument förs fram av just dem som försvarar det mestdominerande företaget på TV-marknaden: SverigesTelevision. Ju fler privata kanaler desto mindre blirmaktkoncentrationen.Den dominans som och SverigesTelevision har över till exempel nyhetsförmedlingengör att företagen får ett omfattande inflytande översamhällsdebatten vad avser problemformulering ochdebattens agenda. Den genom ochSveriges Radio förmedlade nyheten förmedlas genomnyhetsredaktioner som är så dominerande att andraproblemformuleringar, till exempel en samhällsanalys skildfrån den etablerade eller med en annan nyhetstäckning, inteförmår hålla sig levande.Ett exempel är vars nyheter oftast följs upp avandra media. När denna redaktion bestämmer sig för en vissfråga i återkommande reportage skapar detta både endagordning och en nyhetsbild som dominerar över andramedia.Det är detta som är huvudproblemet med public service-verksamhetens dominans, inte huruvida enskildanyhetsredaktioner har rätt eller fel. Oavsett om de har rätteller fel har de med stöd av staten en dominans som inte ärförenlig med synen på fria och oberoende media. Detunderstryker vikten av en diskussion om public service-verksamheten i en mediamiljö där fler alternativ kan växafram.Vi är av den uppfattningen att public service-verksamhetenbidrar till hög kvalitet och en mångfald av programtyper sominte når publiken genom annan radio- och TV-verksamhet.Det finns ingen mening med att public service-kanaler medhjälp av licensmedel producerar program som produceras avandra.Alla media i ett fritt och öppet samhälle har, liksom varjemedborgare, ett ansvar som går utöver det som lagen kräver.Glorifiering av våld är inte förenligt med de krav sompubliken har rätt att ställa på såväl TV-kanaler som andramedia. Public service-kanalen har i detta sammanhang ettsärskilt ansvar. Inte bara att erbjuda bra program för bl.a.barn och ungdom, utan också att vara ett föredöme iutvecklingen av kvalitetsprogram.Det medialandskap som håller på att växa fram präglasav fler alternativ och ökad mångfald. Den licensfinansieradetelevisionen och radion bör i en sådan miljö koncentrera sigpå att tillhandahålla det som privata aktörer inte förmårtillhandahålla. Public service bör gå från bredd till djup.Här finns en möjlighet att ta ett stort steg för det svenskakulturlivet i dess vidaste bemärkelse. Genom att ge störreförutsättningar för kvalitet, svensk produktion och svenskakulturskapare kan det svenska kulturlivet ges nyamöjligheter. Etermedia har fantastiska möjligheter attförmedla kulturproduktion. Teater, opera och musik kan nåut till människor som av geografiska eller andra hinder inteannars skulle kunna ta del av detta kulturarv.Radio- och TV-medierna har dessutom unika möjligheteratt skapa sina egna kulturyttringar. Den goda dokumentären,naturfilmen, och debattprogrammet har alla uppstått som enfunktion av de egenskaper som radio- respektive TV-mediethar. Det är inom dessa områden som det framtida publicservice-uppdraget bör sökas.4.2 Privatisering ger mångfaldEn privatisering av TV2 och kanaler P3och P4 innebär att betydande resurser kan koncentreras tillde kvarvarande kanalerna. Utbudet i dessa kan därmed höjaskvalitetsmässigt.Privatiseringen av TV2, P3 och P4 ger inkomster tillstatskassan, vilka bidrar till att minska befintliga underskott.De kvarvarande public service-kanalerna kan genomkoncentration bli spjutspetsar för den bildning och kulturellaförankring som behövs i vårt samhälle. Det skulle bidra tillökad kvalitet och bredd i utbudet. Framför allt kanal kanbli en nationalscen i en mycket vid bemärkelse, varsuppgifter måste vara att spegla alla delar av landet. Dessuppgift skall vara att bli en nationell kanal i dubbelbemärkelse.