ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Ub618 · 1995-01-25 00:00:00 — Forskning om den s.k. Hallandssjukan Den så kallade Hallandssjukan, oprovocerat kådflöde pågran, uppmärksammades första gången under vintern1988/89 nordost om . Granar i 50--60-årsåldernhade dött eller var döende. Vid Skogsvårdsstyrelsensbesiktning kunde konstateras ett visst kådflöde samtbarknekroser.SLU i har analyserat prover utan att finna orsakentill ''sjukdomen''. Det kan konstateras att alla boniteter vardrabbade, markförhållandena spelar ingen roll, ingen störreskillnad mellan olika skötsel av bestånden. Med andra ord,orsaken till det oprovocerade kådflödet är fortfarande engåta.Under de senare åren har allt fler granbestånd drabbats.Först kan konstateras att det numera även är yngre bestånd,ner till , som blir utsatta. För det andra att utbredningenblir allt större. Skadorna finns nu på bestånd längs helavästkusten, i , , och det harpåträffats blödande granar även på östkusten.Utvecklingen är allvarlig och mycket alarmerande. Storavärden går till spillo både för skogsbruket och den enskildeskogsägaren. Den medför också skogliga problem iframtiden. uppmanas skogsägarna att avverkagranbestånden när ''sjukdomen'' upptäcks för att räddavärdet av träden men problemet är med vilket trädslag skallåterplantering ske.Skogsstyrelsen har uppdragit åt SLU att utreda orsakernatill gransjukan men någon rapport har ännu inte lämnats.Något genombrott i forskningen har inte rapporterats.Det har gått sedan upptäckten, och spridningenaccelererar. Därför är det nödvändigt att forskningen breddasför att utröna orsakerna. Eftersom problembilden är såkomplex anser vi att bör ges i uppdrag att tainitiativ till en tvärvetenskaplig forskning där flerauniversitet anlitas för att utnyttja varandras kunskaper. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tvärvetenskaplig forskning för attutreda grundorsaken till ''Hallandssjukan'' på gran.
mot · GI02Ub619 · 1995-01-25 00:00:00 — Den har en mycketstor betydelse för hälso- och sjukvården. Vårdutbildning ochvårdverksamhet har ett naturligt samband som det voremycket olyckligt att bryta med ett förstatligande avnuvarande landstingsdrivna vårdhögskolor.Ett sådant förslag avvisades dåriksdagen beslutade om ett bibehållet landstingskommunalthuvudmannaskap för de medellånga vårdutbildningarna ienlighet med regeringens proposition 1981/82:89. Dettaskedde efter behandling i den s kHuvudmannaskapskommittén.Kommitténs uppfattning var att för flera av målen ihögskolereformen spelade inte själva huvudmannaskapetnågon avgörande roll. Ett eventuellt överförande till statligthuvudmannaskap skulle ha medfört ekonomiskakonsekvenser av en omfattning som staten vid det tillfälletinte var beredd att åta sig. Samma bedömning gjordes dåhuvudmannaskapsfrågan på nytt aktualiserades i sambandmed överläggningar mellan års forskningspolitiskaproposition.Landstingen har som huvudman lagt ner stora resurser föratt utveckla vårdhögskolorna. Det gäller såväl i att erbjudaen forskningsanknuten utbildning och en utbildning som ärändamålsenlig för hälso- och sjukvårdens målsättningar. Enavsevärd kompetenshöjning har skett påvårdhögskolorna. Det är rimligt att också staten på olika sättstödjer en ökad satsning på forskning kopplad till debefintliga vårdhögskolorna.Av vikt är också att befintliga vårdhögskolor i högreutsträckning samarbetar med befintliga mindre statligahögskolor i samma region. Detta kan förbättravårdforskningens framväxt för ett bättre resursutnyttjande.För ett län som vore ett statligthuvudmannaskap felaktigt, inte minst urpersonalförsörjningssynpunkt. Genom att också hälften avutbildningstiden utgörs av praktisk utbildning på olikavårdinstitutioner inom främjas de medellångavårdhögskoleutbildningarna även fortsättningsvis bäst av ettgemensamt huvudmannaskap med hälso- ochsjukvårdshuvudmannen.Genom att landstingen har detta samlade ansvar bör detockså innebära det effektivaste utnyttjandet avvårdutbildningsresurserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett fortsatt landstingskommunalthuvudmannaskap för .
mot · GI02Ub620 · 1995-01-25 00:00:00 — Inrättande av ett fristående av svensk och utländsk utbildning/examina Många flyktingar och invandrare som kommit till Sverigeunder senare tid har haft med sig en utbildning frånhemlandet i bagaget. Det har varit allt ifrån kvalificeradeexamina vid universitet till mera vanliga yrkesutbildningar.Deras besvikelse har varit stor när man upptäckt att dessautbildningar inte är någonting värda på den svenskaarbetsmarknaden. För att kunna arbeta inom sittutbildningsområde har krävts av dem att man får envärdering av sin utbildning/examina. Detta för att dels sevilken nivå utbildningen motsvaras av i , dels vilkaeventuella kompletteringar som kan behövas för att t.ex. fåbehörighet att arbeta i ett yrke.Den som vill få sina betyg och examenshandlingar frånutländska universitet och högskolor jämförda medmotsvarande svenska utbildningar har kunnatvända sig till UHÄ. På ämbetet finns en mindre enhet somarbetade med dessa frågor. Tyvärr var resurserna tillverksamheten små och det skapade stora ärendebalanser ochlånga väntetider. togs denna uppgift över avdet nyinrättade verket för högskoleservice.Detta att man inte tillräckligt snabbt kan få sin utbildningvärderad har skapat problem för åtskilliga invandrare. Manhar inte kunnat söka arbete inom sitt yrke eller vetat vilkakompletterande utbildningar man ska söka för att bli behörigi . Arbetslösheten är därför stor inom denna grupp.Detta förhållande är ett stort slöseri både med människor ochresurser.Osäkerheten om de utländska utbildningarnas innehåll ochvärde skapar problem på flera håll i samhället. Företagen ärosäkra vilket gör att invandrarakademiker oftast konkurrerasut av andra svenska sökande trots att de i själva verket kanha bättre utbildning och meriter. Utbildningsanordnare vetinte tillräckligt mycket för att rätt kunna bedöma vilkakompletteringar som måste till för att nå svensk standard.Detta skapar problem i planeringen av specialutbildningar.Vi lever i en alltmer internationell värld. Alltfler svenskarsöker också arbete utomlands. Inom ramen för EES-avtaletoch ett framtida medlemskap i /EU öppnas ocksåmöjligheterna för en friare arbetsmarknad inom Europa.Behovet ökar då också för svenskar att få sin utbildningvärderad gentemot utlandet.Detta talar enligt vår uppfattning för att den nuvarandeenheten på verket för högskoleservice är för liten för sinuppgift. Vad vi i behöver för framtiden är ettfristående institut som har tillräckliga resurser för att klara avatt snabbt värdera både svenska och utländska utbildningar.Institutet ska också genom en faktabank kunna ge service åtolika utbildningsanordnare. Som huvudmän för ett sådantinstitut kan man utöver staten också tänka sigarbetsmarknadens parter. Verksamheten kan till stor delavgiftsfinansieras. Lösningar av den här modellen finnsredan i dag i andra länder.Regeringen bör därför utreda möjligheterna atttillskapa ett sådant värderingsinstitut i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättandet av ett fristående institut förvärdering av svenska och utländska utbildningar.
mot · GI02Ub621 · 1995-01-25 00:00:00 — beslutade att förlänga grundutbildningenför tandläkare från nio till tio terminer och att lägga nerallmäntjänstgöringen. I samband med attLandstingsförbundet rekommenderade sina medlemmar attendast ställa s.k. till förfogande fram till februari1995 fastslog regeringen att grundutbildningen skall omfattaen tionde termin redan Ht -95. De universitet och högskolorsom anordnar tandläkarutbildning förutsätts göranödvändiga omprioriteringar av resurserna inom befintligram. Inga ytterligare minskningar av antalet studenter börenligt regeringen ske.Förlängningen av utbildningen med en termin får enretroaktiv verkan. De studenter som påbörjadetandläkarutbildningen under förutsättningen att de skulle fåut sin tandläkarexamen efter nio terminer och att dennaskulle följas av AT-tjänstgöring får nu uppleva attspelreglerna ändras under utbildningens gång. Det finns riskför att dessa studenter totalt kommer att få mindre praktik isin utbildning än andra.Jag finner detta oacceptabelt och anser att det strider motrådande praxis. Jag menar att landstingens åtagande börupphöra först då de som antagits till 200-poängsutbildningen utexamineras första gången. Till dessbör landstingen fullfölja sina förpliktelser och erbjudastudenterna de som behövs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen drar tillbaka förslagetom att de universitet och högskolor som anordnargrundutbildning för tandläkare måste utöka programmenmed en tionde termin .
mot · GI02Ub622 · 1995-01-25 00:00:00 — Kvinnors möjligheter till forskarkarriär Universitet och högskolor är i många avseenden en världför män. Karriärvägarna för kvinnor är fortfarande stenigaoch mödosamma. Utbildningarna inom högskolan är i flerafall kraftigt könssegregerade. Teknikutbildningarnadomineras av män, vård- och lärarutbildningarna av kvinnor.Endast sex procent av professorer är män.Jämställdheten i högskolan är inte bara en fråga omlagstiftning och regelsystem. Att det går långsamt attförbättra jämställdheten hänger mer samman med attityderoch traditioner inne i organisationen. Det framgår tydligt närman detaljstuderar tillsättningsärenden där kvinnor och mänkonkurrerar om samma professur. Även när en kvinna ochen man i princip är likvärdiga förordas mannen trotsintentionerna i jämställdhetslagen (paragraf 9) som inledsmed att arbetsgivaren vid nyanställningar särskilt skallanstränga sig för att få sökande av det underrepresenteradekönet och se till att andelen arbetstagare av det könet efterhand ökar.Erfarenheten visar att jämställdhetslagen inte tydligt nogger de resultat lagstiftaren eftersträvat. En förklaring kanvara paragraf 9:s senare del som säger att första stycket inteskall tillämpas om särskilda skäl talar emot sådana åtgärder.Läget är nu sådant att vi riskerar att kvinnor inte vill satsapå en forskarkarriär och att forskningen inte får den breddsom blir resultatet av att män och kvinnor kan forska ochavancera på lika villkor.Vi anser att följande åtgärder behöver vidtas:paragraf 9i jämställdhetslagen skrivs om så att underrepresenterat könverkligen har företräde när såväl kvinna som man bedömtsha i princip samma kvalifikationer för i det här fallet enforskartjänstatt kvinnor som kompetensförklarats förprofessur och som är aktivaforskare utnämns till professoreratt sakkunnigsystemet förtillsättning av professurer och andra forskartjänster ändras såatt båda könen måste vara representerade isakkunniggruppenuniversitet och högskolor bör åläggas attdet i interna beslutsorgan, t.ex. tjänsteförslagsnämnder, finns av vartdera könet.Att ta tillvara både kvinnor och mäns begåvning haregenvärde på flera sätt för högskolorna. Jämställdhet bidrartill kvalitet i utbildningar och forskning men har ocksånationell ekonomisk betydelse. I slutet av århundradetminskar årskullarna. Då blir det -- inte minst frånekonomiska utgångspunkter -- viktigt att högskolor ochuniversitet mycket bättre än vårdar sig om både mänoch kvinnor inom högskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av 9 §jämställdhetslagen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utnämning av kvinnligaprofessorer,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om representation av såväl män somkvinnor i sakkunniggrupper,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om av vartdera könet iuniversitets och högskolors tjänsteförslagsnämnder.
mot · GI02Ub623 · 1995-01-25 00:00:00 — Målet för är att skapa Europasbästa skola. Det är en signal av stor betydelse för elever,lärare, föräldrar och politiker.Den socialdemokratiska regeringen ger helt fel signal närden, genom att överföra medel frånarbetsmarknadsdepartementet, ger alltför goda villkor till depresumtiva elever, som valt att inte tidigare studera och ta påsig de kostnader detta medfört.Genom överföring av resurser frånarbetsmarknadspolitiska åtgärder föreslår alltså regeringenatt det skapas utrymme för 10.000 nya platser vid universitetoch högskolor. Detta gäller i första hand utbildningar inomnaturvetenskap och teknik -- 9.000 platser, och språk -- 1.000platser. Men man föreslår att utbildningarna skall riktas tillyrkesverksamma med minst fem års arbetslivserfarenhet.Det är dessa som skall få mycket generösa studiearvoden,under högst . Förslaget omstudiearvoden bör avvisas.I propositionen anger regeringen att flertalet platser skallförläggas till mindre och medelstora högskolor. För det fallriksdagen skulle fastställa regeringens planer tilldelas en betydande del av dessaresurser. I är det mycket få som har enlängre utbildning som det finns ett starkt behov avsåväl teknisk/naturvetenskaplig kompetens som godakompetenser i språk. Länet är ett utpräglat industrilän meddelvis mycket kvalificerad teknisk utveckling och med stortyngdpunkt på exportförsäljning.Regeringen anger vidare att en aspirantutbildning förarbetslösa invandrare med akademisk utbildning skallgenomföras . Det gäller den ettårigautbildning som syftar till att underlätta dessa invandraresinträde på den svenska arbetsmarknaden. I harman dels haft en mycket storarbetskraftsinvandring, dels tagit emot många flyktingar. Ilänet har många med uppehållstillstånd stannat har dessutom bedrivituppdragsutbildning på uppdrag av länsarbetsnämnder runtom i landet. Eftersom har enomfattande erfarenhet av denna sorts utbildning förutsätterjag att man tar hänsyn till detta vid fördelningen av dereguljära medlen för denna slags utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag omstudiearvoden i enlighet med vad som anförts imotionen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurstilldelning till Mälardalenshögskola,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aspirantutbildning .
mot · GI02Ub627 · 1995-01-25 00:00:00 — /(HTU) vill starta enutbildning av lantmäteriingenjörer. Det som eftersträvas ären specialutbildning med kraftfull tyngd inom fastighetsrätt.Inom den treåriga lantmäteriingenjörsutbildningen saknas denna inriktning trots att efterfrågan är betydande.En utbildning av detta slag skulle ge kompetens att på ettrationellt sätt klara alla arbetsmoment i det stora flertaletlantmäteriförrättningar, även moment som utförts avcivilingenjörer inom lantmäteri. Utbildningen skulle ocksåge kommuner och andra tillgång till kvalificeradeexploateringsingenjörer med juridiska specialkunskaper.Inom HTU har man inom de ekonomiska ramar somanvisats ingen möjlighet att starta dennalantmäteriingenjörsutbildning. Nya medel måste såledestillföras HTU för att detta skall bli möjligt.Detta kan ske genom att en motsvarande anslagsminskninggörs inom andra sektorer av lantmäteriutbildningen.Exempelvis kan utbildningen av civilingenjörer inomlantmäteri studeras i detta sammanhang. Bl.a. har nyutbildning av lantmätare startats trots att en utredning (SOU1991:96) visar att behoven skulle vara täckta i och med deutbildningar som tillkom i och Luleå.Den situation som uppstått med alldeles påtaglig riskför överproduktion av civilingenjörer inom lantmäteri ärolycklig. Inte minst i tider av brist på arbete. Som det nu ärförekommer det i alltför hög grad att civilingenjörer i mycketstor utsträckning sysslar med operativt handläggningsarbete,inte bara . En utökadtreårsutbildning skulle därför också leda till en bättreanvändning av civilingenjörerna som skulle kunna avlastasde något mer rutinartade arbetsuppgifterna.Det förekommer en treårig utbildning avlantmäteriingenjörer vid några högskolor i landet. Dockfinns inte någonstans den specialinriktning som eftersträvasvid HTU.Ingenjörsutbildningen konkurrerar anslagsmässigt medcivilingenjörsutbildningen. Goda ekonomiska skäl talarstarkt för satsning på en utbildning som den vid HTU i ställetför att överdimensionera den dyrare lantmäteriutbildningenpå det sätt som sker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning av lantmäteriingenjörer vidHögskolan i /.
mot · GI02Ub629 · 1995-01-25 00:00:00 — Kvinnoforskningen vid högskolan i Det svenska samhället behöver den injektion som enlivaktig kvinnoforskning innebär. I förhållande till den totaltmanligt dominerade forskarvärlden är de insatser som gjortshittills mycket begränsade.Kvinnoforskningen för in nya perspektiv i redan etableradvetenskap. Problematiseringen av könsrelationer i samhälleoch arbetsliv har bidragit till att skapa ny kunskap.Forskningsområdet måste få stöd att växa, utan de ständigakonfrontationer som uppstår när kvinnoforskare utmanargamla kunskaper och värdesystem. Att regeringen nuframhåller kvinnoforskningen och avsätter medel förverksamheten genom fora för kvinnliga forskare är en positivutveckling.Kvinnoforskning måste bedrivas vid både universitet ochhögskolor. Det är av synnerlig vikt att man vid högskolor därkvinnoforskning redan påbörjats ges möjlighet att varaktigtfrämja och utveckla verksamheten. Vi vill i dettasammanhang framhålla i har genom Centrum förArbetslivsutveckling (CAU) arbetat för attsprida information om kvinnoforskning och jämställdhetinom och utom högskolan. Detta har skett genom kurser, påsåväl grund- som doktorandnivå, samt genom offentligaföreläsningar om kvinnovetenskap och kvinnors villkor iarbetslivet. Särskild vikt har lagts på kvinnligt företagandeoch kvinnor och teknik. Man har på det senare områdetkoordinatorfunktion för ett europeiskt COMETT-program.Merparten av den kvinnoforskning som pågår vidHögskolan i bedrivs vid CAU, som dessutominformellt fungerar som stöd för kvinnor i regionen sombedriver forskning i sitt arbete bl.a. inom landsting ochkommuner. CAU har också ett nära samarbete mednäringslivet, vilket har lett till olika projekt med inriktning påkvinnors villkor i arbetslivet. Inom det nätverk som skapatsmellan forskare och praktiker, regionalt, nationellt ochinternationellt, har en fördjupad kunskap om kvinnorsvillkor erhållits.Vi ser det som angeläget att denna kompetens, som är avstor betydelse i regionen, tillvaratas och vidareutvecklas. Föratt så skall kunna ske är det viktigt att förstärka kvinno- ochjämställdhetsforskningen vid . Delarav de medel som beräknats för fora för kvinnliga forskarebör tillfalla . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om medel för kvinnliga forskare vidHögskolan i .
mot · GI02Ub632 · 1995-01-25 00:00:00 — Skogligt forsknings- och utbildningscentrum i Vårt lands största exportinkomster kommer från våraskogar. Skogarna ger arbetstillfällen över hela landet:sågverk, pappersindustri, möbelfabriker, husfabriker, vidproduktion av energi för uppvärmning och el. För att ännubättre kunna utnyttja vårt lands förnämsta förnybara råvara,måste forskning och utbildning förbättras.I den nya skogsvårdslagens innehåll, är miljöhänsyn,biotopskydd samt sumpmarkernas bevarande nyaframskjutna områden. Därför måste också dessa områdennärmare belysas, vad gäller forsknings- ochutbildningsområdet.I är också problemen med luftföroreningaroch dess påverkan på skogen betydande. Här krävsnoggranna studier av utvecklingen, mycket av forskning ochutbildning, för att bättre kunna bemästra problemen ochhoten mot skogen. Redan nu bedrivs viss forskning iSydsverige förlagd till norr om ,och , i Lund.Dock anser vi att den skogliga forskningen ochutbildningen har blivit missgynnad i södra fråga bör därför bli föremål för ytterligareöverväganden inom regeringen.Sydsverige har mycket goda förutsättningar för skogsbrukoch skogsindustri, men möjligheterna måste kunna tas tillvara på ett ännu bättre sätt framöver.Detta kan ske, menar vi, genom att skapa ett forskar- ochutbildningscentrum kring skog, skogsmiljö ochskogsprodukter. Centrumet bör kopplas till redan befintligaverksamheter i och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förläggning av ett sydsvenskt skogligtforsknings- och utbildningscentrum till .
mot · GI02Ub633 · 1995-01-25 00:00:00 — i är en av fyra botaniskaträdgårdar i . Den räknas som norra men får trots det endaststatliga anslag som motsvarar en fjärdedel av driftbudgeten.Övriga universitetsträdgårdar i bekostas helt avstaten. Detta är en uppenbar orättvisa som inte kan motiverasav en annan historisk bakgrund.Den 30 juni 1996 går avtalet mellan staten och Göteborgsstad avseende ut. måsteförhandlingar upptas om en mer rättvis fördelning avstatsbidragen.Enligt nuvarande avtal skall anslaget betalas ut direkt tillträdgården, men 1993 lades rutinerna om och pengarnabetalades via , vilket har varit till förfång förbåda parter. Anslaget bör betalas ut i enlighet med avtalet,dvs. direkt till Botaniska trädgården.Rikdagen beslöt 1990 att program- ochutställningsverksamhet för att sprida information omgrundläggande miljöforskning skulle organiseras genom debotaniska trädgårdarna i , , ochGöteborg. Ett anslag på anvisades fördetta ändamål och fördelades lika på de fyrauniversitetsorterna. var dessapengar öronmärkta, men 1993 ingick de i en klumpsummatill universiteten. För del har detinneburit att ställdes inga pengar till förfogande förmiljöforskningsinformation utan dessa medel gick tilluniversitetet utan att ändamålet specificerades. Vi föreslårdärför att medlen för miljöforskningsinformation återigenöronmärks och utdelas direkt till iGöteborg. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upptagande av förhandlingarmellan staten och avseende nytt avtal fr.o.m.den 1 juli 1996,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om öronmärkta medel förmiljöforskningsinformation som går direkt till Botaniskaträdgården i .