mot · GI02Fi219 · 1995-01-25 00:00:00 — Vi anser att arbetsgivaravgifterna börsänkas för egen- och småföretagen. Sänkningen finansierasdels genom de medel som avsatts för skattelättnader förföretag, dels genom en skatteväxling.Vi anser även att riskkapitalförsörjningen måste förbättrasför de mindre företagen. Vi föreslår införandet av en nymodell, företagsgaranti. Denna modell ger förutsättningarför många företagare att förverkliga sina affärsidéer. Vårtförslag finns utförligt beskrivet i vår motion omnäringspolitiken.UtbildningspolitikenUtbildning och forskning är strategiska tillväxtfaktorer förekonomin. Under den föregående mandatperiodengenomfördes en omfattande satsning på forskning genommedel från löntagarfonderna. Detta gav förutsättningar för enmycket kraftig utbyggnad.Den socialdemokratiska regeringen har på olika sättaviserat sin strävan att minska resurserna för forskningen. Ensådan utveckling vore synnerligen olycklig. Vi motsätter ossdärför att resurserna dras ned i den omfattning som föreslåsi budgetpropositionen. Det är också väsentligt att de mindrehögskolorna får förstärkta resurser. Vi lägger i särskildamotioner förslag om en förbättrad och effektiviseradforskning och utbildning.StrukturpolitikenEn viktig del av den fortsatta saneringen av de offentligafinanserna är åtgärder som förnyar och moderniserarförlegade system och strukturer. Det är nödvändigt eftersomenbart skattehöjningar/utgiftminskningar i ett statisktperspektiv aldrig kan lösa de långsiktiga strukturellaproblemen i ekonomin.Statlig konsumtionArbetet med att minska underskotten i ekonomin ställerkrav på utgiftsneddragningar inom den statligakonsumtionen. Regeringen har lagt ut ett generellt sparbetinginom alla områden.Vi delar uppfattningen att neddragningar måste göras i denstatliga konsumtionen men vill understryka attinriktningen på utgiftsneddragningarna måste varalångsiktiga och utgå från de berättigade kraven på rättvisaoch en grundläggande trygghet.SkatteväxlingEn skatteväxling med sänkt skatt på arbete och höjd skattpå miljöstörande verksamhet skapar förutsättningar för ettmer miljöanpassat samhälle och fler jobb.Vi föreslår en skatteväxling på med bl.a.höjd koldioxidskatt och uranskatt i utbyte mot sänktaarbetsgivaravgifter. Tillsammans med i budgetpropositionenföreslagna för att förbättra småföretagenssituation möjliggör detta en sänkning avarbetsgivaravgifterna med underbudgetåret.Omställning av energisystemetI en särskild partimotion föreslår vi att energisystemetförnyas genom att en energins förnyelsefond inrättas,finansierad genom en ökad skatt på kärnkrafts- ochvattenkraftsproducerad el med totalt 2 miljarder kronor.Dessa medel skall utnyttjas som investeringsstöd för sol-,vind- och biobränslebaserade anläggningar.FamiljestödetVi lägger förslag om betydande strukturella förändringar ifamiljestödet. Vi vidareutvecklar familjestödet för att skapastörre rättvisa. Syftet med förslagen är att ge detta en merrättvis utformning.Vi förordar att föräldraförsäkringen och barnbidraget iåldersgruppen 0--läggs samman till ett familjestöd -- ettbeskattat barnkonto. Det är en vidareutveckling ochförbättring av familjestödet.Genom vårt förslag till barnkonto, med lika stöd till varjebarn, kan utgiftsminskningar göras somfamiljerna, av vilka många lever under knappa ekonomiskaomständigheter, får ett förstärkt stöd. Den orättvisa som idagråder där föräldraförsäkringen varierar mellan 60 och 600kr/dag för samma insats undanröjs. Dessutom utjämnas detsamhälleliga stödet mellan de som har offentlig barnomsorgoch de som inte har en sådan.Vi har i särskild partimotion beskrivit systemet utförligareoch föreslår att det införs fr.o.m. den 1/1 1996.Rådrum för reformering av socialförsäkringssystemenVi föreslår vidare i annan partimotion en mer kortsiktigstrukturell reform innebärande att basbeloppet räknas uppmed högst av inflationen 1996--1999.Åtgärden har stora fördelar. Den bryter sambandet mellanstatens kostnader och inflationen. Den bör också öka trycketpå arbetsmarknadens parter att hålla tillbakakostnadsökningar.Totalt beräknas detta ge en varaktig förstärkning av deoffentliga finanserna med 3,8 miljarder kronor.En samordnad arbetslivsförsäkringVi föreslår vidare reformering av försäkringssystemen,innebärande att en enhetlig arbetslivsförsäkring införs.Vårt förslag innebär att de olika statliga försäkringar somnu ersätter inkomstbortfall under den yrkesverksamma delenav livet sammanförs i en obligatorisk arbetslivsförsäkring.Försäkringen skall omfatta alla mellan 18 och 65 år.Arbetslivsförsäkringen ersätter och samordnar därmed dennuvarande ersättningen vid sjukdom, arbetsskada,arbetslöshet, förtidspension, tillfällig föräldrapenning ochlönegaranti vid konkurser. Detta innebär en avsevärdförenkling genom att olika system med skiftandeersättningsnivåer slås samman. Systemet blir enkelt.Arbetslivsförsäkringen är avsedd att ge ett inkomstskyddupp till en normal löntagarinkomst -- dvs 175 000--180 000kr -- och därmed en nivå som garanterar alla engrundtrygghet.Vi föreslår även i annat sammanhang att sjuklöneperiodenförlängs från 14 . Denna åtgärd förstärker deoffentliga finanserna med 1,4 miljarder kronor.BostadsfinansieringssystemetVi har från sida länge drivit kravet på enlångsiktigt hållbar reform av bostadsfinansieringssystemet.Vi föreslår i en partimotion att hos regeringenbegär att ett utredningsarbete igångsätts som syftar tillavskaffande av räntebidragen vid nyproduktion ochombyggnad. Byggmomsen sänks som kompensation till12 %, vilket innebär att investeringskostnaden kan pressasned.De tidigare beslutade neddragningarna avräntesubventionerna bör genomföras. Det innebär enytterligare förstärkning av de offentliga finanserna med1 för /96.Ekonomisk brottslighetBrottsligheten måste bekämpas. Vi ser allvarligt på allbrottslig verksamhet, inte minst den ekonomiska. Centernanser att närpolisverksamheten är en viktig bas ipolisverksamheten. En ökad satsning på denna verksamhetär av största vikt för att tillgodose verksamheten i glesbygd.Vi anser att den av regeringen föreslagna besparingen inompolisväsendet inte bör genomföras fullt ut och anvisar 75miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit.Vi menar också att den av regeringen föreslagnabesparingen inom kriminalvården inte är förenlig med våramål om narkotikafria anstalter och vård av intagna medpsykiska problem. Vi anvisar därför 25 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslagit till kriminalvården.Skatter och avgifterEnligt vår uppfattning måste skattepolitiken vara enväsentlig del i en ekonomisk-politisk strategi för en hållbartillväxt, ökad sysselsättning och bevarad välfärd.En hållbar ekonomisk utveckling förutsätter både godaskattemässiga villkor och stabila spelregler för företagande,arbete och investeringar. Producenter och konsumentermåste vidare genom skatter och avgifter ges incitament somstyr verksamheter bort från en negativ miljöpåverkan ochstimulerar till hushållning med knappa naturresurser.Vi framhöll i vår motion 1994/95:Fi2 att det i sak inte varmotiverat att riva upp det beslut om sänkning avkapitalbeskattningen till som beslutat.Riksdagens beslut innebär emellertid att skatt på kapital nuutgår . Som vi tidigare framhållit är det inteförsvarbart att ändra skattesatser som påverkar såvälföretag som enskilda. En eventuell sänkning får bedömasmed hänsyn till den ekonomiska situationen inför 1997.Riksdagen beslutade att den statligainkomstskatten skulle höjas från . Enligt beslutetskall höjningen vara tillfällig. återinfördesgrundavdraget vid den statliga taxeringen.Enligt vår uppfattning är det inte försvarbart att inom någramånader fatta beslut om nya förändringar i skatteuttaget.Riksdagens beslut bör därför ligga fast tills vidare. Vi anseremellertid att skattesatsen bör sänkas till fr.o.m. den1/1 1998, dvs.. än gällande beslut.I konsekvens med vårt tidigare ställningstagandeaccepterar vi att grundavdraget finns kvar så längeskattesatsen i den statliga beskattningen är 25 %.Minskad indexering i skatteskalanI enlighet med vårt förslag om maximalt uppräkningav basbeloppet åren 1996--98 har vi beräknat en varaktigbudgeteffekt på i skatteskalan enligtsamma frysningsprincip.Slopat reallöneskydd i inkomstskatteskalanVi anser att reallöneskyddet för höginkomsttagare måsteslopas eftersom utrymmet för reallöneökningar totalt sett ärlitet. Detta beräknas ge en intäktsförstärkning på 0,8miljarder kronor.FöretagsbeskattningenRiksdagen har i anledning av prop 1994/95:50 bl.a.beslutat att den skattefria upplösningen avskatteutjämningsreserven (SURV) ska begränsas och att dengenerella rätten att kvitta underskott i nystartadnäringsverksamhet mot inkomst av tjänst skall avskaffas. Vimotsatte oss dessa förslag. Vi anser därför att de genomfördaförsämringarna vad avser begränsningen av upplösningen avskatteutjämningsreserven (SURV) och avskaffandet avkvittningsrätten bör rivas upp, eftersom de motverkarriskkapitalförsörjning och nyföretagande. För budgetåret1995/96 har vi beräknat den totala kostnaden till 700miljoner kronor.Sänkt preliminärskatteuttagRiksdagen har fattat beslut om en höjning av uttaget avpreliminär F-skatt och särskild A-skatt. Enligt våruppfattning drabbar detta framför allt de mindre företagen,som fortfarande har en svag likviditet. Vi anser därför attpreliminärskatteuttaget av F-skatt och särskild A-skatt börsänkas till den nivå som gällde 1994. Vi beräknar attinkomstökningen till staten minskar med 100 milj kr.Moms på spel och dobbelVi föreslog i vår motion 1994/95:Fi2 att skattebasen börbreddas så att moms på också omfattar spel och dobbel.Vi kvarstår vid denna uppfattning. Det beräknas ge en intäktpå 2 miljarder kr.Effektivare skatteindrivning m mVi konstaterade även i motion 1995/95:Fi2 att enautomatisk vinstberäkning av aktievinster, som enkeltkan döljas i deklarationen, kan ge en intäktsförstärkning. Vianser även att kvittning av skatteskuld mot intjänadpensionsrätt för personer som återkommande ochuppsåtligen undanhållit skatt skall kunna ske. Sammantagetbedöms detta ge en inkomstförstärkning om 700 miljoner kr.Uttaget av egenavgifterRiksdagens beslut att den egna avgiften för den enskilde iarbetslöshetsförsäkringen avskaffas som avgiften isjukförsäkringen höjs i motsvarande utsträckning är enligtvår uppfattning felaktig. Vi föreslår i annat sammanhang attbeslutet rivs upp och att egenavgifter tas ut för att direktfinansiera arbetlöshetsförsäkringen. Avgiften till A-kassantas ut på hela lönesumman och inte enbart upp till 7,5basbelopp.Socialavgifter och vinstandelsmedelRiksdagen har på förslag av regeringen beslutat attavgiftsfriheten slopas för vissa vinstandelsstiftelser. Vi anseratt denna under vissa villkor givna avgiftsfrihet böråterinföras med hänsyn till den positiva effekt detta kan haför anställdas engagemang och intresse för ett företagsverksamhet. För /96 har vi beräknatkostnaden till 100 miljarder kronor.KommunernaKommunsektorn, dvs.. primärkommuner och landsting,svarar för en betydande del av den svenska välfärden. Detgäller omsorg om barn och äldre, sjukvård, utbildning m m.Starkt styrande specialdestinerade statsbidrag meddetaljföreskrifter har hämmat sektorns möjligheter attutnyttja lokala lösningar och önskemål. Eftersom sektorndessutom expanderat, under successivaskattehöjningar och bristande konkurrens, har effektiviteteni den kommunala verksamheten eftersatts.Under den förra mandatperioden avvecklades despecialdestinerade bidragen och ersattes av ett generelltutjämningssystem. Därigenom blev det möjligt förkommuner och landsting att anordna verksamheten efter sinaegna förutsättningar och önskemål. Resultatet har inte låtitvänta på sig -- effektiviteten har ökat markant. Denkostnadspress sektorn utsatts för, bl.a. till följd av detstatsfinansiella läget, har också bidragit. Förändringarna --som till stor del varit initierade av -- hargenomförts utan medverkan från socialdemokraterna iopposition. De har i stället antingen varit passiva ellermotsatt sig framlagda förslag.Vi noterar därför med tillfredsställelse attsocialdemokraterna numera, efter att ha lämnatoppositionsrollen, bejakar och accepterar de åtgärder dentidigare regeringen vidtagit och dessutom har för avsikt attfortsätta på den inslagna vägen. Denna förändradeinställning står i bjärt kontrast till såväl partiets agerande iriksdagen som dess valpropaganda.Det kommunala skatteuttagetHöjda kommunalskatter drabbar relativt settlåginkomsttagare mer än höginkomsttagare.Låginkomsttagare är generellt sett mest beroendeav tillgången på service och därmed de som ärmest betjänta av en effektivt bedriven kommunalverksamhet.För 1995 har kommunalskatten höjts med i genomsnitt 43öre. En del av dessa höjningar har skett i tidigaremoderatledda kommuner, vilka sänkt skatten av enbartideologiska skäl. En genomsnittlig höjning av dennastorleksordning leder dock till stora påfrestningar i den totalasamhällsekonomin. Det är därför av stor vikt att den samladekommunsektorn förmår agera så att skattehöjningar i någrakommuner kompenseras med skattesänkningar i andrakommuner så att det genomsnittliga skatteuttaget i vart fallinte ökar.Den kommunala skatteutjämningenUtjämningen av de ekonomiska förutsättningarna mellanprimärkommunerna respektive landstingen är ettkomplicerat problem. har förbättringar skett,men ytterligare justeringar och preciseringar erfordras.Nyligen har en parlamentarisk beredning presenterat sittbetänkande.Sammanfattningsvis delar vi i huvudsak de redovisadebedömningarna i budgetpropositionen. Vad gällerkommunerna avser vi att återkomma i anslutning tillkompletteringspropositionen då förslag om den kommunalaekonomin läggs fram.Övriga budgetförstärkningarFörsvaretVi har tidigare föreslagit att försvarskostnaderna i sambandmed nästa försvarsbeslut, om det säkerhetspolitiska läget såmedger, kan minskas , dvs 4miljarder kr. Det innebär en förstärkning av de offentligafinanserna i förhållande till regeringens förslag med 940 miljkr. Vi kvarstår vid denna uppfattning. Förslaget påverkardock inte anslagen till Försvaret /96.Återvinning av stöd till bankernaBankkrisen har direkt kostat skattebetalarna mer än sextiomiljarder kronor och aktivt medverkat till lågkonjunkturen.De indirekta kostnaderna är dessutom betydande. Det ärenligt vår uppfattning angeläget att statens kostnader förbankkrisen kan minimeras. Staten bör tillse att en betydandedel av de direkta kostnaderna kan återföras till statskassan.Vi föreslår en privatisering av Nordbanken. Vi föreslårdärför att en försäljning sker avaktiekapitalet under /96.Vi föreslår vidare att en återbetalning i form av en avgifttill staten införs för bank- och finanssektorn. Den närmareutformningen av en återbetalningsplan i form av enbankavgift måste utredas innan den kan bli föremål förbeslut. Den sammanlagda årliga avgiften bör ej understigaen miljard kronor. Utformningen måste anpassas till strävanatt åstadkomma ett sänkt allmänt ränteläge och krympanderäntemarginaler. Avgiften bör i princip omfatta hela bank-och finanssektorn. En utgångspunkt bör vara att avgiften tasut fr.o.m. efter det att en bank eller ett finansbolag visarpositivt helsårsresultat. Detta bör ges regeringen till känna.Vi föreslår att ytterligare försäljningar av statliga företagbör övervägas, t.ex. del av Assi-Domän liksom del avProcordia.Vi beräknar att den engångsvisa förstärkningen totaltgenom försäljning av statliga företag vid en försiktigvärdering kan uppgå till /96.Sammanfattning av förslag till åtgärder för attstärka de offentliga finansernaSammanställning av utgifter och inkomsterI tabell 1 redovisas den varaktigt sammanlagdaförstärkningen av de offentliga finanserna. Redovisningenomfattar beslut som fattats under föregående mandatperiod,och de förslag som vi lägger med anledning avbudgetpropositionen. I redovisningen innefattas effekternaav riksdagsbeslutet i de delar som vi ej yrkar ändringar.I tabell 2 redovisas de förändringar, som vårt förslag tillbudgetalternativ innebär i jämförelse med regeringensförslag. Tabellen redovisar dels förändringarna jämfört /96 (18 mån) dels saldoeffekten vid 1998 årsbörjan samt en helårseffekt. Regeringen har i sinaredovisningar inte varit konsekvent på denna punkt utan ''t.om 1998'' betyder ibland ''fram till'' 1998. De ibudgetpropositionen redovisade sammanställningarna ärofta inte helt jämförbara eftersom man i dessa utgår frånolika basår och prisnivåer.I tabellen redovisas budgetförstärkningar med (+) ochbudgetbelastningar med (-) fördelade departementsvis. Vidsidan av redovisningen för respektive departement ligger deengångsvisa budgetförstärkningarna, t.ex. vårt förslag omförsäljning av vissa statliga företag, bl.a. Nordbanken.I sammanställningen särredovisas också effekterna av vårtförslag att arbetsmarknadsfonden redovisas utanförstatsbudgeten liksom de ekonomiska effekterna av vårtförslag till skatteväxling. Inom ramen för den föreslagnasänkningen utnyttjas de , som reserveratsi höstens riksdagsbeslut om skattelättnader till företag.Detta skall ställas mot regeringens förslag ibudgetpropositionen /96. Vi lämnar nedan enkortfattad redovisning departement för departement på vilkapunkter vi avviker från regeringens förslag.Tabell 1. Förstärkning av de offentliga finanserna,miljarder kr. (Saldoeffekt 1998)()(c)1. Beslut föreg. mandatperiod(I regeringens redovisning är inte de konkreta beslut somfattas om indexering av miljö- och punktskatter respskatteindrivning om 8,7 mdr)18,327,0Summa18,327,0 2. Beslut hösten 1994Prop 1994/95:25Mot 1994/95:Fi2 2. -- Inkomstförstärkningar exkl egenavgifter22,221,22. -- Utgiftsminskningar24,626,4 3. Egenavgifter m m2. -- Egenavgifter14,110,02. -- Höjd arbetsgivaravgift6,36,32. -- Ökad moms1,11,12. -- Miljöavgifter jordbruk0,20,22. Avgår--4,0--4,0Summa64,561,2 4. -- Aviserad fastighetsskatt3,50,02.2. -- Opreciserad förstärkning3,00,02. -- Utgiftsminskningar4,64,1Summa11,14,1Summa beslutade och föreslagna åtg exkl prop 1995/96:10094,292,3 5. Medlemsavgift till EU--20,0--20,0SUMMA FÖRSTÄRKNING AV DE OFFENTLIGAFINANSERNA 1998 MED AVDRAG FÖRMEDLEMSAVGIFTEN MEN EXKL. PROP 1995/96:10074,272,3 6. /95:100Mot 1994/95:Fi219ränteeffekt engångsförstärkn. och indragningar avanslagsbeh.2. -- Utgiftsminskningar21,720,02. -- Intäktsökningar0,09,02. -- Utgiftsökningar0,0--13,92. -- Ränteeffekt engångs0,01,92. -- Återstår att finansiera0,0+ 6,5Summa21,722,8 7. Minskad räntebetalning statsskuld18,018,0TOTAL FÖRSTÄRKNING 1998113,9113,1Sammanställningen visar att förstärkningen totalt av deoffentliga finanserna är i samma storleksordning i vårtalternativ. För budgetåret tillkommer engångsförstärkningarom , på motsvarande sätt somregeringen redovisar återstående finansiering av EU-avgiftensom kommande förstärkning.nJustitiedepartementetI förhållande till regeringens förslag föreslår vi ökadesatsningar på polisen och kriminalvården. För budgetåret1995/96 innebär förslaget en merkostnad med 100 miljonerkronor.UtrikesdepartementetPå område föreslås att föreslagenanvisning över UD:s huvudtitel vad gäller medel förmiljöinsatser m.m. i förs över tillMiljödepartementets huvudtitel för miljöinsatser m.m. iÖstersjöregionen. Vi föreslår vidare att biståndet räknas uppmed 300 miljoner kronor.FörsvarsdepartementetVåra förslag på försvarsdepartementets område innebäringen förändring med regeringens förslag vad /96 utan förstärkningen av de offentligafinanserna sker först i samband med nästa försvarsbeslut. ()SocialdepartementetVi föreslår inom område betydandeförändringar i förhållande till regeringens förslag.Vi avvisar regeringens förslag till försämrade barnbidragoch föreslår istället införande av ett barnkonto från den1/1 1996. Om avvisar förslag tillbarnkonto, föreslår vi att barnbidraget behålls på nuvarandenivå. Detta innebär en merkostnad i förhållande tillregeringens förslag för /96 på 850 miljoner.Regeringen föreslår att grundavdraget vid beräkning avSGA trappas av mot inkomst av kapital. Förslag till hur dettaska utformas återkommer regeringen till vid senare tillfälle.Vi föreslår att regeringens beräknade besparing på 1,2miljarder kronor reduceras med 600miljoner kronor. Vi föreslår att slopandet av BTP ejgenomförs.Vi föreslår att avsätts för attkompensera de förtidspensionärer som har försörjningsplikt.Detta sker genom att ett särskilt barntillägg införs för dennagrupp.I syfte att skapa rådrum för systemförändringar ochförstärka de offentliga finanserna föreslår vi attberäkningsgrunden för basbeloppet förändras så att hänsyntas till inflation föråren 1996, 1997 och 1998. Detta ger en intäkt för budgetåret1995/96 på . Det ger en helårseffekt för1998 på 3,8 miljarder kronor.Vi föreslår att sjuklöneperioden utvidgas till att omfattaäven dag 15 -- 28 fr.o.m. den 1/1 1996. Detta ger en minskadbelastning på statsbudgeten på /96.Centerpartiets förslag till en arbetslivsförsäkring innebärstora samordningsvinster då flera trygghetssystem slåssamman. Detta innebär långsiktigt en beräknad besparing på1,5 miljarder kronor.KommunikationsdepartementetVi föreslår i förhållande till regeringen höjt anslag med 600miljoner kronor inom kommunikationsdepartemententetsverksamhetsområde. Dessa medel avser anslag till enskildavägar, bidrag till kommunala flygplatser i skogslänen ochersättning till posten för upprätthållande av en rikstäckandekassaservice. Dessutom föreslås en omfördelning på 1miljard kronor från byggande av motorvägar till upprustningoch bärighetshöjande åtgärder på länsvägnätet.FinansdepartementetVi godtar övergångsvis merparten av de under höstenbeslutade skattehöjningarna. Vi gör det p.g.a att pågåendehögkonjunktur dämpar de negativa effekterna av höjningarnaoch för att inte skapa alltför stor ryckighet i skattereglerna.Den allmänna löneavgiften för finansiering av EU-avgiftenåtertas genom vårt förslag till skatteväxling.På företagsskatteområdet föreslår vi reåterställare när detgäller kvittningsrätten vid nyföretagande, avskattandet avSURV och preliminärskatteuttaget för enskildnäringsverksamhet. Dessa förslag belastar kortsiktigtstatskassan med per år.Av fördelningspolitiska skäl föreslår vi en begränsning avindexeringen i skatteskalan till under åren 1996,1997 och 1998 samt slopat reallöneskydd. Vi beräknar denlångsiktiga inkomstförstärkningen till 2,6 miljarder kronorper år.Vi föreslår vidare att spel och dobbel blir föremål förmervärdebeskattning och vi föreslår en effektivareskatteindrivning. Dessa inkomstförstärkningar beräknassammantaget till 2,7 mdr/år.Inom ramen för skatteväxling föreslår vi inledningsvisökade miljö- och energiskatter med 5 miljarder kronor.I syfte att inleda återbetalningen av stödet till banksektornföreslår vi en återbetalningsplan innefattande försäljning avdel av Nordbanken, samt en avgift till staten på bank- ochfinanssektorn.Vi avvisar regeringens öronmärkning av pengar till EU-avgiften, men finansierar den inom vårt totalabudgetalternativ.UtbildningsdepartementetKostnaderna för större satsning på forskning, mindre ochmedelstora högskolor, bevarat och oförändrad nivåpå studiebidraget uppgår till /96.JordbruksdepartementetVi föreslår sammantaget en förstärkning av miljöstödet tilljordbruket samt stödet till mindre gynnade områden. Enligtvår uppfattning bör även det statliga stödet tillavbytarverksamheten inom jordbruket återställas. Slutligenföreslår vi även att besparingarna på SLU reduceras.Sammantaget innebär våra förslag i förhållande tillregeringens en ökad belastning på 1,4 miljarder kronor.ArbetsmarknadsdepartementetVi föreslår i förhållande till regeringen minskade kostnadermed 12946 tkr inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde.Vi avvisar den föreslagna nedrustningen avregionalpolitiken. Vi motsätter oss också attarbetsmarknadsfonden införlivas i statsbudgeten. Våraförslag innebär bl.a. att vi motsätter oss borttagandet av A-kasseersättning för ungdomar , införande avflyttbidrag och N/T-arvode och sänkningen av lönebidragen.Ungdomspraktik och ALU skall finnas kvar som viktigaarbetsmarknadspolitiska instrument. Vi säger nej tillinförandet av nyanställningsstödet (NYS).