mot · GI02Sk348 · 1995-01-25 00:00:00 — Kvittningsrätt leder tanken tillskatteplanering och nolltaxerare. utnyttjadeskvittningsrätten flitigt för att minimera skattebetalningen.Man kvittade bort sina inkomster mot underskott avdåvarande inkomst av rörelse, jordbruksfastighet eller annanfastighet. Underskotten hade ofta uppkommit genomreparationsavdrag eller avskrivningar på investeringar somfinansierats genom lån. Den privata konsumtionenfinansierades i praktiken genom denna upplåning. Dekostnader som låg till grund för underskott av ettfastighetsinnehav kunde vid en försäljning av fastigheten bl apå grund av inflationen växlas in i en betydandeförsäljningsvinst. Genom de dåvarande reglerna förberäkning av reavinst beskattades denna mycket lindrigt. Iandra fall tillgodogjorde man sig endast inflationsvinsten påde upptagna lånen. Räntekostnaden blev genomkvittningsrätten och den höga marginalskatten mycket lågmedan inflationsvinsten var helt skattefri. Detta är emellertidnumera historiska förhållanden. Diskussionen omkvittningsrätten måste föras utifrån de förhållanden somgäller idag.När man diskuterar kvittningsrätten är det värt att noteraett flertal förändringar bl a:inflationen är mycket lågjämfört med tiden före år 1991fastighetsmarknaden harnyktrat tillarbetslösheten är högDessutom har vi fått ett nytt skattesystem sombl a innebär attvinster vid försäljning av fastigheterbeskattas utan hänsynstagande till inflationinkomst avtjänst och näringsverksamhet beskattas kommunalt ochstatligt medan inkomst av kapital endast beskattas statligtprogressiviteten i beskattningen har minskat (även om denåterigen börjat höjas)mangårdsbyggnader pålantbruksenhet får, såvitt de inte är större och äldre,inte medräknas i näringsverksamheten om de ärprivatbostadsfastighetdet finns särskilda regler föravskattning när bostadsbyggnader byter karaktär m mFyrklöverregeringen införde en begränsad kvittningsrättsom innebar att en person med tjänsteinkomst kunde startaeller ta över en näringsverksamhet och kvitta underskott avdenna . Den rätten har slopats av densocialdemokratiska regeringen.När någon startar ett mindre företag sker detta ofta i ettuppbyggnadsskede i kombination med att vederbörande harinkomst av tjänst. För att uppmuntra till riskfylltnyföretagande är det ofta nödvändigt för den enskildeföretagaren att kunna kvitta förlust mot andra inkomster. Alltnyföretagande kan inte leda till lönsamma företag. Vissasatsningar misslyckas och leder således till förluster.Arbetsmarknadsläget i landet är sådant att det ärnödvändigt att stimulera till nyföretagande för att skapa nyajobb. Med hänvisning till detta och då, som vi redovisat, degamla nackdelarna undanröjts, anser vi att kvittningsrättenbör återinföras. Med tanke på de förluster som samhället fårvidkännas i de fall en verksamhet tvingas till ett avslut böremellertid kvittningsrätten utvidgas till en generell sådanmellan inkomst av näringsverksamhet och tjänst. Detta ökarmöjligheten till överlevnad och minskar i motsvarande månden risk som egenföretagandet innebär. Det ger ocksåföretagaren möjlighet att öka på sin investeringskraft iföretaget med en tjänsteinkomst, något som gagnar denuppgång i ekonomin som vi alla strävar efter. Med hänsyntill de komplikationer som en kvittningsrätt mellanförvärvskälla som avser handelsbolags eller dödsbosverksamhet eller självständig näringsverksamhet i utlandetkan medföra bör kvittningsrätten inte utan ytterligareutredning omfatta sådana förvärvskällor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar medge en generell kvittningrättmellan inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet.