mot · GI02Jo664 · 1995-01-25 00:00:00 — SammanfattningAtt komma till rätta med miljöproblemen är avgörande förmänsklighetens framtid. Människan har alltför längeförbrukat jordens tillgångar istället för att enbart bruka dem.Denna insikt måste genomsyra all mänsklig verksamhet.I-länderna har ett speciellt ansvar för att förändringar i vårtvärldssamfund ger ett ekologiskt anpassat samhälle. I-länderna har orsakat en stor del av miljöskadorna och ärensamma om möjligheterna att vända utvecklingen.Åtgärder: Miljöplan '''' vilken innebär attintressenterna i en bransch går samman och kommer överensom hur den egna branschen ska kunna ingå ikretsloppssamhället.Konkreta förslag för budgetåret som bl.a. är förutsättningarför miljöplan '''':Skatter och avgifter måstei högre grad baseras på råvaror och energi och i mindre gradpå mänskligt arbete.Miljöavgifter och skatter påkärnkraftsel, koldioxidutsläpp, diesel, avfall, handelsgödselm.m.De anställda måste få ökat inflytande övermiljöarbetet.Miljöarbetet måste bedrivas intensivare ikommunerna.Skatteväxling skall inledas.Investeringsbidrag till miljöprojekt.Konsumenterna måsteges ökat miljöinflytande.Arbetet mednaturresursräkenskaper måste påskyndas.Miljöprogrammet för skall bedrivas intensivare.Den biologiska mångfalden måste säkras.Flernaturreservat skall bildas.Sammanställning av yrkanden till budget utöverregeringensÖkade statsutgifter inom miljöområdet (beräknat påårsbudget)Förvärv av värdefulla naturområden50 000 000Östersjön, miljöåtgärder100 000 000Miljöforskning30 000 000Kalkning50 000 000Kommunalt miljöarbete100 000 000Naturvårdsverket50 000 000Regional miljöövervakning, ideella org.40 000 000Stockholms internationella miljöinstitut 000 000Miljöbrottsavdelning10 000 000För utveckling av naturresursräkenskaper10 000 000Kretsloppsforskning20 000 000Summa ökade utgifter:470 000 000Vinna eller försvinnaMänniskan har varit framgångsrik som art betraktad; såframgångsrik att hon blivit ett hot mot sig själv och motjordens överlevnad. Den livsstil som råder i industriländernaskulle kunna vara hållbar om vi var en halv miljard. Menjordens befolkning uppgår snart till 5,5 miljarder. Om vilyckas bryta trenden nu kan vi få en utplaning avbefolkningstillväxten vid 12 miljarder.Om människan fortsätter att ignorera de ekologiskasambanden så undergräver hon sin egen existens. Naturenhar konsekvent slagit ut de arter eller hela system som inteanpassat sig till helheten. Vår kamp nu handlar ommänsklighetens och andra arters överlevnad.Människan kan med hjälp av sin fantasi, intelligens,erfarenhet, kreativitet och kärlek klara problemen och skapaen utveckling som ryms inom de ekologiska ramarna ocherbjuda alla barn som föds rimliga livsvillkor.Att arten varit framgångsrik betyder inte att alla människorlever ett gott liv. Tvärtom så är möjligheterna att användajordens resurser fördelade på ett fruktansvärt orättvist sättmellan industrialiserade länder och utvecklingsländer ochinom varje land.Det finns bara en produktionLivet på jorden drivs av energiflödet från solen. Det finnsi stort sett bara en produktion i ordets egentliga mening påjorden -- fotosyntesen, som drivs av energin från solen. Förvåra liv är vi beroende av att denna enda verkligtuppbyggande verksamhet kan fortgå. Den är basen för alltannat liv på jorden. Solsystemets livstid är inte oändlig, menmed en livslängd på många miljarder år så är det ändå i vårtmänskliga perspektiv oändligt.Det som vi vanligen kallar produktion är i själva verketkonsumtion av naturresurser. Hela vårt ekonomiska systemär uppbyggt kring denna förmenta produktion och desstillväxt. Men skall vi lyckas vrida utvecklingen rätt måste virespektera den ekologiska verkligheten.Vår ekonomi -- hushållning -- måste baseras på ettoptimalt (inte maximalt) utnyttjande av naturens resurser. Vikan inte upphöra att använda jordens resurser, men vi kangöra det på ett uthålligt sätt. Vi måste förändra innebörden ibegreppen tillväxt och ekonomi.Inriktningen av delar i stort sett syn påvilka miljöproblem som är allvarligast. Verketsaktionsprogram Miljö -93 m.m. beskriver problemen på ettgodtagbart sätt.Vänsterpartiet vill både nationellt och internationelltframhålla följande problem: förlusten av biologiskmångfald, risken för klimatförändringar, försurning, havenstillstånd och föroreningen av dricksvattnet.Vi delar också i princip analys ochförslag till åtgärder. Miljöhänsyn måste genomsyra allmänsklig verksamhet: energisektorn, trafiksektorn,varuproduktionen, skogs- och jordbruk.Denna motion behandlar huvuddragen i Vänsterpartietsmiljöpolitik. Speciella eller aktuella frågeställningar inommiljöpolitiken tas upp i speciella motioner, t.ex. avfall,skatteväxling, miljö, energieffektivisering.Miljöplan ''''Det har tagit mänskligheten att förvridautvecklingen. Från och med nu måste vi arbeta mycketmålmedvetet för att vrida den rätt. Utsläpp avklimatpåverkande gaser, försurning av mark och vatten,övergödning av vattendrag och hav, utarmning av jordensbiologiska mångfald, kemikaliehanteringens långsiktigamiljöeffekter eller konsekvenserna av en olycka, uttunningenav ozonskiktet...Miljöproblemen är komplexa och kan inte rangordnas. Vimåste handla så att produktions- och konsumtionsmönstret igrunden ändras och ingår i cykliska förlopp.Låt oss sätta som mål att skall vara ettkretsloppssamhälle. Det är inte ett förslag om att baserasamhället på en ideologi eller världsåskådning; det är ettförslag om att inse de ekologiska realiteterna. Vi måstebehandla naturen så att den uthålligt kan ge oss vårförsörjning och en bra livsmiljö. Livets grundförutsättningarär inte förhandlingsbara.Låt oss sedan dela upp detta 30-årsperspektiv i tre faseroch skissa på handlingsprogrammet för de två senare, menlägga fram ett mer detaljerat förslag för den närmaste . Vi vet att de mål som riksdag, kommuner,länsstyrelser och internationella miljökonventioner angerinte räcker.Nu måste arbetet bedrivas handlingsinriktat. Det finns data över hur olika branscher och verksamheter bidrartill miljöproblemen. Mot bakgrund av en redovisning avsådana data bör handlingsplaner för olika sektorer upprättas.I stället för att bedöma vilka minskningar som ter sigrimliga med ett traditionellt synsätt på tillväxt ochproduktionsutveckling måste vi bedöma vilka minskningarsom är nödvändiga och därefter ställa frågan: Hur skall deuppnås?För varje område som har stor betydelse för miljön, t.ex.bilismen, skall konkreta branschprogram tas fram. Detinnebär överläggningar med biltillverkarna ochrepresentanter för andra trafikslag, de fackligaorganisationerna, motororganisationerna,trafikhuvudmännen, oljeindustrin. Man kan inte räkna medatt åstadkomma resultat när det gäller bilismen om man inteockså är beredd att ställa krav på aktivt handlande frånsådana tunga aktörer som oljeindustrin och biltillverkarna.Kraven måste ställas från regering och riksdag. Marknadenförmår inte utan styrning från samhällets sida ta hänsyn tillmiljön. Diskussionerna måste leda till att mål läggs fast ochmedel att uppnå dem redovisas.Olika branschprogram bör upprättas, redovisas och följasupp kontinuerligt. Branschvisa genomgångar bör ocksåkopplas till informationskampanjer riktade till allmänhetenom hur negativa miljökonsekvenser kan undvikas.Branscher som bör komma i fråga utöver bilbranschen ärt.ex. stålindustrin, jordbruket, byggbranschen,kemikalieindustrin och skogsindustrin.Vänsterpartiet föreslår att hos regeringen begärförslag till handlingsprogram enligt vad som ovan skissats.Skatter och avgifterSkatter och avgifter skall främja kretslopp och en mermiljövänlig verksamhet. Energiförbrukningen skall styrasbort från fossil- och kärnkraftsenergi till förnyelsebaraenergiflöden. Förnyelsebara råvaror skall användas i ställetför ändliga. För att minska arbetslösheten kombineras dettamed sänkt pris på mänsklig energi. Vi behandlar detta i en särskildriksdagsmotion.Det är ett gigantiskt arbete att lägga om skattesystemet iden riktningen. Det är ett arbete som måste vara noggrantförberett och analyserat och olika aktörer måste ges rimligomställningstid. De förändringar som gjorts har skettslumpmässigt och endast åstadkommit marginellaförändringar.Regeringens åtgärder har tyvärr inneburit steg i felriktning i detta avseende. samlade förslaginnebär ökade skatter på miljöfarliga verksamheter ochsänkta kostnader på arbete.Det är ett arbete som måste sättas i relation tillinternationella processer. stödjer tanken på enutredning i denna fråga och anger i den särskildaskatteväxlingsmotionen krav som en utredning skall tahänsyn till.Frånsett själva skatteväxlingsprocessen kan miljöavgifterbehöva höjas för att styra samhällsekonomin ochsamhällsutvecklingen mot ett kretsloppssamhälle.I våra skatte-, energi- och miljöpolitiska motioner föreslårvi bland annat höjd skatt eller nya skatter på avfall,tjänstebilar, kärnkraftsel, koldioxidutsläpp, diesel ochhandelsgödsel.Det behövs ökat inflytande för de anställdaDe anställda har oftast en god överblick och kunskap ommiljöproblem -- och deras lösning -- som respektivearbetsplats alstrar.Varför har man inte från samhällets sida bättre tagittillvara den kunskapen och erfarenheten? Jo, därför att detfortfarande är en fråga om makt -- arbetsgivarens makt attleda och fördela arbetet och att handla oansvarigt när detgäller miljö och hälsa. Anställda måste ges rätt att påverkadels sin egen arbetsmiljö men också arbetsplatsensproduktion så att den styrs bort från insatsvaror ochprocesser som har negativ miljöpåverkan.Sambandet mellan den inre miljön, arbetsmiljön och denyttre miljön är uppenbart. Det är arbetsgivaren som haransvaret för arbetsmiljön, men de fackligt förtroendevaldaspelar en mycket stor roll när det gäller kampen för en bättrearbetsmiljö.De ämnen och processer som ger upphov tillarbetsmiljöproblem orsakar också till stor del problem i denyttre miljön. Den omfattande kunskap och erfarenhet somgenom årens lopp byggts upp inom fackföreningsrörelsenkan därför bli till utomordentligt stor nytta förmiljöskyddsarbetet i samhället i övrigt. De praktiskaerfarenheterna av att arbeta med olika ämnen är viktiga. Merav miljöforskningen borde ta sin utgångspunkt i de anställdaserfarenheter.När det gäller arbetsmiljön har skyddsombuden rätt attstoppa arbeten som innebär omedelbar och allvarlig fara förarbetstagares liv och hälsa, om rättelse inte kanuppnås. Det finns berättigad kritik mot lagtextensutformning. Rätten tillkommer enbart skyddsombudet -- intedet lokala facket som sådant. På så sätt brytsarbetsmiljöarbetet ut ur det fackliga arbetets helhet. Rättenborde alltså enligt lagen tillkomma det lokala facket somsedan i sin tur delegerar den till skyddsombuden.Det måste också skapas effektiva sanktionsmöjlighetermot den arbetsgivare som inte vidtar åtgärder närmissförhållanden leder till att arbete har stoppats. Det lokalafacket måste ges rätt att vidta stridsåtgärder för att få rättelsetill stånd.När det gäller den yttre miljön finns inte stoppningsrättöver huvud taget. anser att sådana rättigheterborde införas och i lag regleras. Även när det gäller den yttremiljön borde rättigheten tillkomma fackföreningen somsådan och sedan delegeras till fackligt förtroendevalda meddetta verksamhetsområde.Kommunernas miljöarbeteArbetet för ett ekonomiskt och ekologiskt uthålligt Sverigemåste utföras på alla nivåer. Kommunerna är mycket viktigaoch har ett speciellt ansvar. I kommunerna finns debeslutande församlingar, kommunfullmäktige och nämndersom står människorna närmast och har bäst kännedom omoch överblick över de lokala problemen. Kommunernaansvarar bl.a. för planering av infrastruktur, bebyggelse ochavfallshantering.Ett antal kommuner är s.k. ekokommuner. Arbetetbedrivs på olika sätt i de olika kommunerna, mengrundtanken är gemensam: ett systematiskt arbete för engenomgripande förändring av samhället med en högre gradav miljöanpassning som mål.Projekten är till sin natur sektorsövergripande. Gränsermellan kommuner, myndigheter, centrala, regionala ochlokala nivåer måste överskridas. Man arbetar med nyalösningar för reningsverk, avfallshantering, bättreinformation, stöd till alternativ odling, vänortssamarbetemed kommuner i m.m. Visionerna i Agenda 21tjänar som ledstjärnor.Kommunerna har fått allt mer omfattandeuppgifter när det gäller miljöskyddet. Det är mycket viktigtatt de också har resurser att utföra dessa uppgifter. Vi tar iandra motioner upp behovet av att stärka kommunernasekonomi. Ett sätt är att premiera kommuner som driver ettengagerat miljöarbete via statsbidragen.Undersökningar visar att det behövs en utökning avmiljötillsynen. Många verksamheter som ger upphov tillnegativ miljöpåverkan står inte under samhälletstillsyn. Det behövs en utökad verksamhet på dettaområde. Regeringen bör redovisa en analys av möjligheternaav att höja den kommunala ambitionsnivån inommiljöskyddsverksamheten.Regeringen har på förslag inrättat ettinvesteringsbidrag för miljövänliga investeringar. Detta kankommunerna ta del av. Det är dock långt ifrån tillräckligt. Ettnytt anslag för kommunala miljöprojekt bör inrättas.Nynäshamns kommuns verksamhet med ekoprojekt ellerNacka kommuns stöd till landets första sop- elleråtervinningsvaruhus kan här tjäna som exempel. Ellerekoansvariga i skolor som gör skolor mer ekologiska både iundervisningen och i den dagliga verksamheten.Staten bör kunna bidra avprojektkostnaden. Detta skapar både bättre miljö ochvaraktig sysselsättning. 100 miljoner bör anslås förstabudgetåret. Även ideella organisationer skall i samarbetemed kommunerna kunna ta del av detta stöd.Konsumenterna och miljönKonsumenternas krav är nu allt oftare det som driver påmiljöarbetet. Det är inte längre alltid trögrörliga partier ochmyndigheter som ställer de nya kraven.Tydliga exempel finns inom skogsnäringen. För 20 årsedan satte staten upp regler för hur skog skall skötas ochavverkas. är det miljömedvetna konsumenter som styrutvecklingen. blir i stället konsumentinspirerademiljökrav försäljningsargument redan i planeringen av nyaprodukter. tar i en särskild motion ommiljövänliga varor upp dessa frågor.Det som saknas är information för konsumenternaom varors och tjänsters miljöpåverkan. Det gäller alla slagav produkter -- från kondomer till bilar.Kravet på att producenter skall ha ansvaret för en produktunder hela dess livscykel är bra men då måste man ocksåskapa en lagstiftning med tillhörande sanktionsmöjligheterom det skall fungera.Enligt lagen om kemiska produkter så är det den somtillverkar eller importerar en kemisk produkt, som bäransvaret för att miljöfarliga produkter ersätts med mindrefarliga. Det är uppenbart att detta ansvar långt ifrån alltid tas.Det arbete som bedrivs från t.ex. kommuner för att förbättramiljöinformationen till konsumenterna måste uppmuntras.Riksdagen har tidigare uttalat att denna s.k.substitutionsprincip måste få större genomslag, bl.a. genomsystem där kemiska produkter klassificeras. Vänsterpartietsförslag är att ett sådant klassificeringssystem kombinerasmed ett avgiftssystem.Offensiv miljöpolitik i förhållande till omvärldenMånga miljöåtgärder måste ske i nära anslutning till våromvärld. Tydligast är det med miljöutsläpp som påverkarluft och vatten. Men även t.ex. skogs- och jordbruk,trafikplanering och avfallshantering måste ske i ett allt merinternationellt integrerat sammanhang.Därför måste som ett rikt och välutvecklat landdriva på det internationella miljöarbetet. Vi måste också visaupp lyckade exempel.Det gäller t.ex. koldioxidutsläppen som liksomfreonfrågan måste lösas internationellt. Det är fullt möjligtatt minska koldioxidutsläppen inom EG och det övrigaEuropa kraftigt och att göra det samhällsekonomisktlönsamt. Industriländerna måste minska sinakoldioxidutsläpp med under de kommande30 åren.Om utvecklingen fortsätter som kommer i ställetutsläppen att öka . Genom en konsekventsatsning på förnybar energi och effektivisering kan enminskning på uppnås. Hindren är många. Denstorskaliga energiindustrin, statliga monopolenergibolag ochde transnationella oljebolagen bromsar förändringen. Detkrävs ett beslutsamt politiskt arbete för förändring avenergimarknadens struktur och för en ökadanvändarstyrning.Effektivitetsnormer på produkter, räntefria ellerlågräntelån till energiinvesteringar, fler och högremiljöavgifter är några medel. måste gå i spetsen fördenna utveckling.Det är avgörande att svenskt agerande främjarmiljöhänsynen i tredje världens länder. bör uttaladetta.Svenskt miljöarbete i EU behandlar vi i en särskildriksdagsmotion.Östersjön måste överlevaRegeringen säger sig prioritera . Man flyttar överanslaget till som anslagetminskar med 46 miljoner. Vi kan inte accepteraminskningen. Argumentet att anslaget inte förbrukats hållerinte, det finns en rad verksamheter man kan stödja, t.ex.förbättring av energianläggningar, om det är problem inomandra sektorer.Kostnaden för rening beräknas grovt till minst150 miljarder. Med detta stora behov som bakgrund kan maninte skära ner anslaget -- särskilt inte mot bakgrund av attSverige har stor skuld i bedrövliga tillstånd.Vi föreslår att ytterligare anslås ochatt regeringen skyndsamt lägger fram en långsiktig plan förhur restaureringen av skall påskyndas ochfinansieras. En miljöavgift på verksamheter som skadarÖstersjön bör införas i första hand i de nordiska länderna ochTyskland.NaturvårdsverketNaturvårdsverket har en central roll för den positivautvecklingen av miljöarbetet i . Dess verksamhetuppmärksammas också alltmer internationellt. Med tanke påmiljöfrågornas vikt är kostnaden för små.Kostnaden för är t.ex. mindre än entiondel av statens kostnader för underhållet av de statligavägarna. Det ger en bild av samhällets prioriteringar.Vänsterpartiet kan inte acceptera en nedskärning av verket.Naturligtvis skall rationaliseringar som pågår genomförasmen eventuellt insparade medel skall användas för enförstärkning av verksamheten. Det skapar en positiv anda.Anslaget skall höjas med 50 miljoner kronor.Regionalt miljöarbete, ideella organisationer m.m.Här behandlas anslag till länsstyrelsernas miljöarbete,anslag till ideella organisationer m.m. Här gäller ungefärsamma motivering som under Naturvårdsverket.Det finns länsstyrelser där en (1) person skall försöka skötaett helt landskaps regionala miljöarbete. Det säger sig självtatt denna situation är ohållbar om vi menar allvar med attbevara det öppna landskapet och skogslandskapets allavärden och den biologiska mångfalden.Anslaget bör öka med 40 miljoner kronor.SEIStockholms internationella institut (SEI) bedriver enmycket angelägen och uppmärksammad verksamhet som röru-länder och . Den främjar utvecklingen av nyteknik för en miljöanpassad och hållbar samhällsutveckling.Man har utökat verksamheten och har kontor i bl.a.Estland.Om miljöproblemen skall kunna lösas är det avgörande attu-länder och snabbt kan tillgodogöra sig ny,miljövänlig teknik. SEI är ett av få institut som svenskastaten har för att främja detta. Dess verksamhet ärinternationellt erkänd och av hög kvalitet. Verksamheten börutvidgas.Vänsterpartiet föreslår att anslaget höjs med 10 miljonerför att nivån på verksamheten skall kunna utvecklas.NaturresursräkenskaperNaturresursräkenskaper innebär i sig inte lösningen pånågot miljöproblem, men framtagandet av sådanaräkenskaper som komplement till nationalräkenskaperna äravgörande för att miljöarbete effektivt skall kunna drivasvidare. Det är endast en handfull personer på bl.a. som arbetar med frågan.Naturresursräkenskaper fyller tre viktiga funktioner:Fördet första som underlag för bedömningen av utvecklingenoch för de övergripande politiska besluten.För det andrasom information. En förutsättning för ökadmiljömedvetenhet och handlande i enlighet med det är godakunskaper hos alla: konsumenter, producenter, löntagare,myndigheter, föreningsliv, näringsliv m.m.För det tredjemåste sådana räkenskaper läggas till grund för olikamyndigheters beslut. Genom beslut om ekonomiska ellerandra styrmedel styrs även andra aktörer.Att utveckla naturresursräkenskaper är oerhörtkomplicerat. Förutom statistik och uppgifter kringförbrukningen av naturresurskapital i form av råvaror (skog,malm) behövs uppgifter om förbrukningen av denaturresurser som utgör förutsättningen för produktion (ochför vår existens) som luft och vatten.Dessutom behövs underlag som ger kunskap omorsakssambanden vid skador på naturen. Det förutsätterockså tillförlitliga data om utsläpp från olika verksamheter.Ett annat problem är att värdera miljöskador i monetäratermer. Det är bara möjligt att göra i begränsad omfattning.Eftersom utvecklandet av naturresursräkenskaper är ett sålångsiktigt men angeläget arbete är det viktigt att detpåskyndas och att berörda myndigheter (SNV, ) ges erforderliga resurser för dettaarbete.Också på det regionala och kommunala planet kan den härtypen av räkenskaper bli ett viktigt komplement till annatbeslutsunderlag. föreslår därför attprojektverksamhet med sådana lokala och regionalaräkenskaper genomförs med statliga medel.Genom att utveckla ett svenskt system förnaturresursräkenskaper kan ge viktiga bidrag till detinternationella arbete som pågår på detta område, ett arbeteför att revidera SNA (system of national accounts), det avFN utarbetade systemet för nationalräkenskaper. Dennarevidering skall leda till att systemet kompletteras mednaturresursräkenskaper. bör aktivt delta i dettaarbete.Så länge naturresursräkenskaper förblir en teoretiskkonstruktion utan återverkan i den ekonomiska verklighetenkommer deras betydelse att vara begränsad. Utvecklingen avnaturresursräkenskaper måste därför gå hand i hand med ettfaktiskt användande av effektiva ekonomiska styrmedel.Sammantaget beräknar vi kostnaderna för centralamyndigheter, lokala projekt och utökat internationelltsamarbete till ytterligare för budgetåret.AvfallshanteringVi tar i en annan riksdagsmotion upp avfallsfrågor.Vänsterpartiet förordar en statlig avgift på avfall somdeponeras eller förbränns. Vi förordar en avgift därför att vitill detta förslag kopplar en fondering av avgifterna. Frånfonden skulle medel kunna utgå till projekt som syftade tillreducering av avfallsmängder och en i ekologiskt avseendeförbättrad avfallshantering.För glesbefolkade kommuner med stora avstånd kan detutan sådana finansieringsmöjligheter bli mycket svårt attannars utveckla sin avfallshantering.Det är bra att och dess verksamhetförs samman med . Eventuellarationaliseringsvinster skall dock inte tas till intäkt för attminska på medlen till avfallsforskningen. Om medel frigörsär det positivt och skall gå in i en vidgad verksamhet. Modernavfallshantering är ett snabbt växande och angeläget områdedär kan ha en ledande roll.Vänsterpartiet föreslår att anslaget för forskning kringkretsloppsanpassad samhällsutveckling bör öka med 20miljoner kronor.KemikaliehanteringenDet totala antalet kemikalier är ofantligt stort. Det finnsmånga miljoner. 1970 fanns det 2 miljoner kemiskaföreningar registrerade i världen. 1990 fanns det 10 miljoner!Inom industrin används 50 000--60 000. Bara i Sverigehanteras i industrin ungefär 20 000 olika kemikalier ivarierande omfattning. Man bedömer att ungefär 1 000kemikalier är s.k. högvolymkemikalier, de står tillsammansför av all kemikalieanvändning.Varje år tillkommer många nya kemikalier. För såväl detillkommande som de redan befintliga gäller att kunskapernaom hur de påverkar människan och miljön är små. Ävenbland de tusen högvolymkemikalierna finns ett stort antalvilkas verkningar inte är dokumenterade.Det förebyggande arbetet måste väga tyngre.Vänsterpartiet föreslår därför att arbetet med att förverkligasubstitutionsprincipen intensifieras och att principen om denomvända bevisbördan förs in i lagen om kemiska produkter.Kemikaliehanteringen är en internationell verksamhet. Vihänvisar till vår motion om ''EU och miljön'' för närmaredetaljer.KalkningsåtgärderFör är försurningsproblematiken ett av de mestakuta miljöproblemen. Situationen förvärras sakta mensäkert.14 000 sjöar och rinnande vatten beräknas varaskadade.