mot · GI02U809 · 1995-01-25 00:00:00 — Utvecklingen i är komplex. I vissa områden skeri stort sett en positiv utveckling av ekonomin ochdemokratin -- , , f.d. . Problemfinns dock även i dessa länder med bl.a. hög arbetslöshet ochökad kriminalitet.I andra länder är det svårt att urskilja någon avgörandeutveckling i positiv riktning. står BNP still ellerfaller i länder som , , Ukraina.Medellivslängden sjunker i många regioner. Sjukvården förvanliga människor i uppfyller knappt de mestelementära medicinska kraven. Miljö- och hälsoproblemenär enorma och syns inga resurser till för att åtgärdaens de värsta försummelserna.Det finns experter som menar att om livsmedels- ochenergitillgången i miljonstäder i , ,försämras ytterligare kan den politiska situationensnabbt bli explosiv.I f.d. råder fortfarande krigstillstånd ochkränkningar av mänskliga rättigheter är omfattande.Balkankrisen är det värsta som hänt sedan 1945.Krisen i visar att den politiska demokratin ochstabiliteten i är osäker.Västeuropas reaktion får betecknas som sval medundantag för intresse för f.d. . Internaproblem och svårigheter med att se som en resursi stället för konkurrent gör att stödet från väst varit lågt. Tillexempel betalas av miljöinvesteringar i av Polensjälvt trots att flera västländer skulle ha egen nytta avmiljöförbättringar i Polen.Ett återuppbyggt gynnar allaDet finns fyra starka drivkrafter för väst att bidra tillåteruppbyggnaden av Östeuropa.Östeuropa är enframtidsmarknad och kan bidra positivt tillvärldsekonomin.Miljöproblemen i måste lösaseftersom de utgör en stor del av de globala miljöproblemen.Ett politiskt stabilt höjer säkerheten globalt.Mänskliga rättigheter främjas.De militära hoten i närområde beskrivs intemed hjälp av siffror på hur stora militärstyrkor som finns påolika håll. Bortsett från en liten militär uppbyggnad iBaltikum och kvarvarande stora styrkor på skerreduktion av militära styrkor. Ett betydande antal kärnvapenfinns dock kvar.Det är politisk instabilitet, etniska och religiösa konfliktersom nu skapar grunden för hotbilden. Det ryska politiskaläget visar också att de nationella intressena har en starkförankring i folkopinionen. Oavsett politisk ideologi hosregimen finns starka nationella säkerhetsintressen gränsandetill chauvinism i vida kretsar. Risken för återfall istormaktsarrogans finns, vilket visar.Det är ett starkt svenskt miljö- och säkerhetsintresse attytterligare utveckla det såväl bilaterala som multilateralasamarbetet med . Samarbetet bör ske på ett sådantsätt att allvarliga konflikter i vårt närområde förebyggs ochmekanismer för fredlig lösning av konflikter finns tillhands.Handeln mellan och ökar nu snabbt --det är kanske ett av de mest glädjande tecknen på enutveckling i rätt riktning.Avgörande är att människor i öst märker och känner avpositiva förändringar om än små. Så länge känslan av hoppfinns och om att utvecklingen nu går åt rätt håll kommerdessa länder att utvecklas.Svenskt stöd är effektivtDet nuvarande svenska samarbetet visar upp mångapositiva sidor. Satsningar på att förbättra kärnsäkerheten,avloppsrening, energisystemen men också mindreuppmärksammade former av samarbete som det omfattandevänortsutbytet och LRF:s stöd till utvecklingen av jordbruketär några exempel vill framhäva. Dessastödformer bör också ges fortsatt prioritet.En fara i relationerna till öst är dock att överdrivet hårdabestämmelser för pass, inresevisa och immigrationstillståndtillämpas i det vällovliga syftet att bekämpa kriminalitet ochillegal invandring. och det övriga rika, västligaEuropa ska i stället undvika att skapa en ny järnridå mot öst.Sveriges samarbete med haranalyserats i Ds 1994:134. Den visaratt det svenska stödet fungerar internationellt sett bra mennaturligtvis kan bli bättre. Vi tar bl.a. upp en del av derasförslag nedan.Allmänna synpunkter på svenskt östbiståndVid en internationell jämförelse kan man säga att svensktbistånd fungerar bra, blir bättre men kan bli ännu bättre.Polen tjänar nu delvis som pilotprojekt.Svensktmiljöbistånd till har två utgångspunkter; det ärdels en del av svenskt stöd till öst, dels en del av svenskmiljöpolitik.Att det finns dessa två utgångspunkter eller mål orsakaribland problem, dvs. olika önskemål om vad som är mestangeläget framförs från resp. mottagarlandet. Dethar dock inte vållat avgörande problem men riskenfinns att det kan uppstå betydande konflikter i framtiden.Det bör utformas en sammanhållen strategi för östsamarbetetfrån svensk sida.Det är många inblandade i verksamheten,på svensk sida ett flertal myndigheter, frivilligaorganisationer, kommuner m.fl. På mottagarsidan kan bådelokala, regionala och statsinstitutioner vara engagerade. Detgäller både beslutsprocessen, genomförandet av projekt ochfinansiering. Allt detta skapar samarbetssvårigheter, brist påöverblick och svårighet att prioritera.Miljöbiståndet haräven ett stort värde för ett stabilare samhälle,kunskapsuppbyggnad och regionens säkerhet.Det är viktigtatt hjälpen är långsiktig, kunskapsuppbyggande ochsuccessivt övergår i ömsesidigt samarbete.Stödet somkommer från och enskilda svenskakommuner är viktigt och bör främjas eftersom allt flerproblem handhavs på lokal nivå. Ofta är kunskapen på lokalnivå i rudimentär.En översyn av Sverigesagerande bör ske så att biståndet blir överskådligare och mereffektivt.Det finns ett allt bättre fungerande samarbetemellan högskolor i regionen.En diskussion finns om vadsom behövs först -- ''software'' eller ''hardware''.Mottagarländerna hävdar ofta att de fått ett överflöd avkonsulthjälp och goda råd men för lite av renainvesteringar.Nätverksmodeller för verksamheten äreffektiva. Gäller t.ex. högskolorna och kommunerna.Demokratistödet har varit underdimensionerat -- totaltendast 7 %.Verksamhetens uthållighet -- dvs projektensförmåga att överleva när stödet upphör -- är svårbedömd.Myndigheterna bör ägna detta ökad uppmärksamhet.Vidval av samarbetsland bör ges större utrymme i detsvenska programmet.et svenska EU-medlemskapet börutnyttjas till att öka EU:s stöd österut. En samordning medEU:s stöd är också angelägen.Vissa speciella områden eller förslagStöd till forskningsinstitut i ÖsteuropaABB-chefen har sagt: ''Det går ganskasnabbt att skapa fungerande industriella öar inne i dessaländer. Det finns 10 miljoner ingenjörer varav en miljon meddoktorsgrad. Det är tekniskt mycket välutbildade människor.Kan man organisera och motivera dessa i modernaföretagsenheter, se till att de har råvaror och marknader attsälja till så kan man göra underverk på ganska i dessaföretagsöar. ''idéer kan tillämpas i de företag som de storamultinationella företagen köper och/eller ingår s.k. jointventures-avtal med. I de företag som skoningslöst slås utdärför att deras produkter inte klarar konkurrensen från västgår det sämre. De som jobbar i statliga institutioner med fastalöner drabbas oerhört hårt av inflationen och statens brist påinkomster.Eftersom det västliga stödet i huvudsak riktas motprivatiseringsobjekt kan t.ex. forskningsinstitut ochrustningsindustri komma att ställas utanför. Konsekvensenkan då bli att även högt kvalificerad personal tvingas övertill annan verksamhet som t.ex. gatuhandel för att försörjasig, eller försvinner utomlands med sin kompetens. Sverigebör studera möjligheten att föra över medel direkt till ett värdefullt kunnande ska bevarasoch utvecklas.Rustningsindustrin måste också få stöd. Här gäller detemellertid inte att stödja befintlig produktion, utan arbetetmed att ställa om rustningsindustrin till civil produktionmåste stödjas med kraft. Resultatet kan annars bli och harredan resulterat i ökad vapenexport -- det blir ett desperat sättatt få in valuta.Stöd till rättsstatens institutionerMan kan knappast påstå att länderna i f.d. är fungerande marknadsekonomier. Eftersomsamhällsinstitutioner inte utvecklats, relevant lagstiftninginte finns eller inte följs har många av de nya ländernahamnat i ett slags rövarkapitalism. Skatter kan inte drivas inoch bedrägerier är svåra att beivra. Maffian gör sig bred.Kriminaliteten växer och hotar sprida sig utanför landetsgränser. Det är inte orealistiskt att tro att denna situation kanleda till att samarbetet med området försvåras. Ett kraftfulltstöd till demokratins och rättsstatens institutioner är därförnödvändigt.Folkrörelserna -- basen för demokratinEn viktig drivkraft i demokratiseringssträvanden i såvälÖst- som och varmiljörörelsen. tog studenter och forskareupp kampen för naturreservat och biologisk mångfald. Under80-talet växte protester för att rädda och hindravändandet av de sibiriska floderna fram. fick miljörörelsen förstärkt kraft. Denkraften har tynat.Stödet till demokratiskt sinnade folkrörelser inom miljöoch facklig verksamhet är av stor vikt. Det är till syvendeoch sidst folket självt -- inte byråkratierna -- som skall bäraupp demokratin. De styrandes strävan att byggamarknadsekonomi är ingen garanti för demokratins växt.Många exempel runt om i världen visar att ett positivtsamband mellan marknadsekonomi och demokrati inte ärnågot självklart. Viktigare för demokratins framväxt ärfolkligt deltagande i det politiska beslutsfattandet. Ett viktigtled i detta är den fackliga kampen. Den är en förutsättningför att exempelvis löneläget för östeuropéerna så snart sommöjligt ska kunna röra sig mot lönenivåerna i väst ochdärmed minska de ekonomiska och sociala spänningarnamellan öst och väst.Kommunalt biståndViktigt för framväxten av demokratiska samhällen i östraEuropa är också att de administrativa och sociala sektorernai samhället fungerar. Lokala och regionala förvaltningar,sjukhus, daghem, skolor etc. måste fungera för att gemänniskor politisk delaktighet, lindra social nöd och skapagrunden för en social och ekonomisk utveckling somkommer alla till del. Även här kan bistånd från väst göra stornytta.Svenskt kommunalt bistånd är väl lämpat för dessaområden. Kommunerna måste t.ex ges möjlighet att ge stödtill för samhällena i öst nödvändiga byggnationer såsomsjukhus, skolor, förvaltningsbyggnader. Det är därförväsentligt att det förslag till ökade möjligheter för de svenskakommunerna att lämna utvecklings- och katastrofbiståndsom lokaldemokratikommittén lagt fram förverkligas.Förstärk det sociala stödetHittills har biståndsinsatserna till i högutsträckning riktats till teknik, miljö och demokratisering.Däremot har insatser på sjuk/hälsovård, omsorg omhandikappade eller det sociala området inte haft en likaframträdande roll.Vänsterpartiet anser att just på det området kanbidra med mycket. I en särskild motion tar vi upp denförebyggande hälsovården med inriktning på landstingens och ideella organisationers sida harkunskapsöverföring och kontakter inom handikappområdetskett . har en lång erfarenhet av attavveckla stora institutioner och tillsammans med anhörigabygga upp stöd i hemmet och till familjen. Dessa kunskaperkan i högre grad tas tillvara, genom att exempelvis erbjudakurser i och/eller genom att bygga upp kontaktnätmellan personal i och i östeuropeiska länder. I t.ex.Rumänien har ett flertal svenska organisationer varitverksamma för att reformera institutioner för gravthandikappade barn.På senare tid har barnsexturism och gatubarn i Baltikumoch flera andra östeuropeiska länder uppmärksammats.Huruvida det är en faktisk ökning eller bara att problemenblivit synliga är svårt att säga. Klart är dock att andelen barnsom far mycket illa är stor. I liknar situationen deni många latinamerikanska länder, med gatubarn som är imycket dåligt skick p.g.a. bland annat hemlöshet, bruk avlösningsmedel och andra droger. Barn som tigger kommer ihög utsträckning från zigenarna, som står lägst i rang.Barnsexturismen i har påtalats av framför alltRädda barnen. Man misstänker att en avsevärd del av de mänsom köper dessa barns tjänster kommer från . Barnsom inte är har påträffats. Att barnen säljersina kroppar har naturligtvis sin orsak i fattigdom, föräldrarsom inte kan ta sitt ansvar och bristande skydd frånmyndigheternas sida. ska här bidra med kunskaper,erfarenheter och pengar.De behöver marknader att exportera tillEU och Efta har träffat avtal med ett antal central- ochösteuropeiska länder och flera håller på att förhandlas fram.De här avtalen har inte infriat östeuropéernas förväntningar.De västeuropeiska marknaderna har visserligen öppnats --men inte för de produkter där östeuropéerna ärkonkurrenskraftiga: stål, livsmedel och textilier. EU har storapålägg på jordbruksimporten och det existerar massor avicke-tariffära hinder mot öst, t.ex. stålkvoter.Så länge östeuropeiska företag hindras exportera, kommerockså västföretag att vara försiktiga med sina investeringar.Avtalens andra sida är att de öppnat Central- ochÖsteuropa för västexport vilken konkurrerar ut den inhemskaproduktionen med företagsnedläggningar och påspädning avarbetslösheten som resultat.Det är av vikt att de handelsavtal som träffas innehållermöjligheter till asymmetriska arrangemang så att svagareländer har möjlighet att under en övergångstid skyddauppbyggnaden av sin egen konkurrenskraft.Prioritera miljöarbetetMiljöfrågorna måste lösas. Att medellivslängden nusjunker i flera länder i öst är ett tecken på att stora resursermåste satsas på miljö- och hälsoproblemen. Vänsterpartietföreslår bl.a. i andra riksdagsmotioner att miljöstödet ska ökamed per år.Bevara den biologiska mångfaldenI våra östra grannregioner finns en biologisk mångfald somförsvann från . Det äravsaknaden av moderna skogs- och jordbruksmetoder sommöjliggjort ett bevarande av arter, biotoper samt natur- ochkulturlandskap som inte längre existerar i väst. I t.ex. Estlandfinns en vargstam som är större än i hela Norden.För att skydda dessa helt unika värden måste även Sverigehjälpa till. Dels bör vi anslå resurser tillinventering av dessa områden, dels till deras bevarande. Pågrund av brist på pengar håller administrationen förnaturreservat och nationalparker på att bryta samman.Estniska naturvårdsfondens () arbete kan tjäna som ettgott föredöme i detta brådskande arbete.Regeringen bör komma med förslag om att det svenskastödet till bevarande av reservat skall utvecklas.Förnya energisystemenMånga energisystem i är ineffektiva ochgenererar stora utsläpp. Det finns energiverk i somsläpper ut mer svavel än vad som släpps ut i hela Sverige.Anläggningar har i jämförelse med västeuropeiskaanläggningar extremt låg verkningsgrad -- avenergiproduktionen kan vara rena förluster.Vattenfall och andra svenska energiaktörer har visat attsvenska investeringar i de närliggande ländernasenergisystem är kostnadseffektiva ur miljösynvinkel och urrent ekonomisk synvinkel. Svenska investeringar bidrar tillatt förbättra miljön och ekonomin både i mottagarlandet ochi Sverige.Regeringen bör återkomma med förslag om hur svenskastaten skall främja återuppbyggnaden av energisystemen iÖsteuropa.Stödet till förbättring av säkerheten vid kärnkraftverketIgnalina i har varit effektivt. Det har inneburit enkraftsamling. Resultatet och erfarenheterna bör nu utnyttjasvid arbete med andra reaktorer, exempelvis Sosnovij Bor vidS:t Petersburg.Vidare bör miljökonsekvenserna av uranbrytningen iRyssland uppmärksammas. Stora områden kankaraktäriseras som ekologiska katastrofer där uranbrytningoch anrikning skett. har också en del i hanteringenav uran från . Regeringen bör få i uppdrag attkomma med en miljökonsekvensbeskrivning om ryskuranbrytning och hantering.En brist i stödet till kärnkraftsverksamheten har varit attintet har skett för att ta fram alternativ så att avvecklingen avIgnalina kan påbörjas. Vårt stöd bör omformas så attavvecklingen av reaktorer kan komma igång.Luft- och vattenvårdÄven rening av luft och vatten är akuta problem däravancerad svensk teknik och kunskap finns. Ett flertal privataföretag har visat stort intresse att delta i rekonstruktionen avavloppssystemen, förbättra dricksvattenkvaliteten ochminska utsläppen av luftföroreningar. Sanningen är attstandarden på teknik som används i kanjämföras med den teknik vi hade i -- plusatt den ofta inte är underhållen.I dag finansierar en del projekt inom denna sektor.Enligt utvärderingen i Ds 1994:134 fungerar dessa projekttillfredsställande och allt bättre. Mottagarländerna prioriterarockså vattenfrågorna. Effektiva åtgärder på detta område ärockså avgörande för restaurering.Regeringen bör undersöka möjligheterna att ökakrediterna för liknande projekt -- de erfarenheter som nuvunnits gör att projekten blir allt mer lyckade.Forskning, utbildning och inventeringForsknings- och utbildningssamarbetet är ännu i sin lindamen kommer att få allt större betydelse. universitetär sammanhållande i det nätverk som är under uppbyggnad.Framgångsrikast är kanske utbytet av studenter ochdistansundervisning via modern informationsteknologi.Även undervisning i elementär miljökunskap och andraämnen till allmänheten via TV är projekt som ärkonstruktiva.Inventeringsinsatser både av kultur- och naturvärden ochav miljöskador är angelägna uppgifter. För att åtgärder ochinvesteringar ska vara kostnadseffektiva måsteinventeringsarbetet främjas. saknasgrundläggande kunskaper.Gemensam kommunikationspolitikTrafik- och kommunikationssektorn har inte varitföremål för svenskt stöd i nämnvärd omfattning.Vänsterpartiet menar att det är helt nödvändigt medgemensamma insatser även på detta område. Trafiken stårför en stor del av miljöbelastningen, och Östeuropasomoderna och lågeffektiva trafiksektor är ett allvarligt hinderför fortsatta ekonomiska framsteg.Rapporten från Östersjöregionenskommunikationsministrars konferens ''Transport and the Environment in the Baltic Sea Area''bekräftar det som tidigare krävt.Östeuropas nya kommunikationer måste baseras påmiljöanpassad och resurssnål teknik. Det innebärinformationsteknologi, snabb- och högfartståg,biobränsledrivna stadsbussar, renovering av befintligaspårvagns- och pendeltågssystem etc.Gemensamma arbetsgrupper med berörda länder bordebildas -- exempelvis är en ring av snabb- och högfartståg runtÖstersjön ett intressant projekt att starta med.Sverige är ledande inom flera av dessa tekniker. Satsningarinom kommunikationssektorn bör bli ytterligare ett mål i detsvenska östprogrammet.Jämställdhetsmål saknasDet har saknats ett övergripande jämställdhetsmål iöstsamarbetet. Detta trots att kvinnor ofta drabbas hårdastbåde av miljöproblem och ekonomiska bekymmer. De flestaprojekt har varit av teknisk karaktär. I mycket storutsträckning har män beslutat och medverkat i programmen.Sammantaget har det inneburit att kvinnans situation ochsociala roll fått en underordnad betydelse.Jämställdhetsaspekten ska vara ett mål i och EU:söstsamarbete.EBRD-reglerna måste ändrasVästregeringarna lovade i krediter tillCentral- och . Ramarna har inte utnyttjats, därföratt det i själva verket bara är en bråkdel som är praktiskttillgängligt, eftersom kraven ofta är att krediterna skall gespå kommersiella grunder. Och det är helt orealistiskt.EBRD har dessutom villkoret att högst skulle fåges till den statliga sektorn, företrädesvis för investering iinfrastruktur. Hur ska då rustningsindustrierna kunna ställasom till fredlig produktion?Vänsterpartiet anser att reglerna måste förändras så att deutlovade krediterna snabbt kommer till användning. Sverigebör verka för detta inom EBRD.Polen och de baltiska länderna som medlemmar i skulle underlättas om de baltiska staternaoch blev medlemmar i . Det finns bådesäkerhetspolitiska, ekonomiska och miljöskäl för detta. Enfriare handel mellan berörda länder skulle framför allt gynnaöst.Sverige, och bör i EU verka för att Polenoch de baltiska staterna ska bli medlemmar i ställer sig bakom förslaget att samordnaöstbiståndet inom . Detta underförutsättning att miljöhänsynen även i fortsättningen kantillgodoses. Vi kan dock ej gå med på en besparing.Med tanke på att det kommer att kosta minst 150 miljarderkronor att rädda höjer vi anslaget för kommandebudgetår i ett första steg med 100 miljoner på årsbasis. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den allmänna inriktningen påsvenskt östsamarbete,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till forskningsinstitut iÖsteuropa,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av stöd till demokratins ochrättsstatens institutioner,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till vissa typer avfolkrörelser och fackföreningar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt kommunalt bistånd tillÖsteuropa,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sociala insatser i ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de handelsavtal som träffas medde öst- och centraleuropeiska staterna,8. att begär att regeringen återkommer medförslag om hur svenskt stöd till bevarande av naturområdenskall förstärkas,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att påskynda omställningen avenergisektorn i ,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att energistödet skall utformas såatt det stödjer kärnkraftsavvecklingen i ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckla samarbetet kring luft-och vattenvård,12. att beslutar att kommunikationssektorn skallingå i det svenska östprogrammet,13. att beslutar att jämställdhetsaspekten skallingå i det svenska östprogrammet,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändrade regler förkreditgivning till i ,15. att till Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa, bil. 4, G1, för /96 anvisar utöver regeringens förslag.