mot · GI02T314 · 1995-01-25 00:00:00 — Vägarna spelar en strategisk roll i . Demänniskor som bor och verkar i länet skall ha en med landeti övrigt likvärdig vägstandard. I vårt län är detta särskiltviktigt med tanke på de tunga transporterna och medbeaktande av basindustrins, bl.a. skogsindustrins,åretruntberoende av råvaror.Det är känt att har blandlandets sämsta vägnät. Detta har sin historiska orsak i detsvårarbetade markunderlaget. Men är noghuvudorsaken den bristande rättvisan i anslagsfördelningen.Det är angeläget att vårt läns utsatta läge särskilt beaktas ianslagsfördelningen. Utvecklingen inom massaindustrinställer nu krav på korta liggtider för massaveden.Massaindustrin behöver därför ett ''trimmat'' vägnät. Dettaär både ett länsintresse och ett nationellt mål för att ökaexporten.Under 1994 kunde skogsindustrin öka sin export avträvaror, massa och papper . Exportvärdet uppgick till eller svarade för av landets totala exportintäkter. Direkt och indirektsysselsätts 200 000 personer. Med hänsyn till landets ekonomi ochsysselsättning är det naturligtvis alldeles nödvändigt attnäringen står fortsatt stark och tillåts få de rättautvecklingsbetingelserna.Skogsindustrins inriktning är att framställa mer förädladeprodukter. är världsledande tillverkare avklorfri cellulosa. Men utvecklingen innebär attvirket har blivit en färskvara. Det går inte längre att somtidigare genom lagring överbrygga en tjällossningsperiodsom varar i månader, då tiden från fällning till processnumera får vara högst . Processtekniken kräver enkontinuerlig tillförsel av färsk råvara. Underhållet ochstandarden på vägnätet har på så sätt fått en avgörandebetydelse för vidareutvecklingen av skogsindustrin.Att situationen är akut kan belysas avOrtvikens pappersbruk, som tvingadesta fullgott sågtimmer till pappersmassa för att klararåvaruförsörjningen. En serie häftiga regn hade gjort vägarnai mellersta helt oframkomliga för virkesbilarna. Ettstopp i produktionen hade kostat företaget enmiljon kronor . , undertjällossningen, har flera massafabriker i området tvingats tilllängre produktionsstopp p.g.a. osäkra virkesleveranser.Under 1994 var av vägnätet iVästernorrlands och avstängda i medeltal 67dygn.Forskningsstiftelsen har räknat ut att de dåligavägarna i kostar skogsindustrin 700 miljoner kronori ökade kostnader. För nästan hälften av dessa merkostnadersvarar och . Resultaten visar ocksåatt rena tjälsäkringsåtgärder har hög samhällsekonomisklönsamhet, till och med högre än åtgärder på stamvägnätet.Den mångåriga eftersläpningen av vägunderhållet har varitmycket negativ för länet. Trots att har lägrestandardkrav än riksgenomsnittet, är det eftersattainvesteringsbehovet för mittregionen hela 1,3 miljarderkronor. Det säger egna beräkningar. Det krävssåledes stora investeringar i vår region för att kunna uppfyllakravet på rättvisa i vägstandard. Regering och riksdag läggerfast nationella mål av likvärdig basal service -- i vägar, post,tele etc. -- mellan olika delar av landet. Eftersom dagenseftersläpning av väginvesteringarna i är såstora, krävs en nationell hantering av frågan. Vägverketanser också att större anslag behövs till drift och underhåll.I perspektivet rättvisare vägverkssatsningar är det därförangeläget att utbyggnadsplanen för länet fullföljs. Detta ärsärskilt angeläget eftersom en bantning av väganslagenföreslås i budgetpropositionen. Angelägna projekt ärbyggnationen av Syd, bättre ytstandard mellanSundsvall och , E4 genom , fullföljande avVedabron över , tunneln under Örnsköldsviksamt en ny bro över -- --Multrå.Sedan en tid tillbaka prövar en ny organisation,den s.k. beställar--utförarmodellen. Denna organisationsidéhar också prövats i andra statliga affärsverk samt i kommuneroch landsting. Modellen är kontroversiell och överges avflera kommuner och landsting. Den kritiseras också avfackliga organisationer. Deras kritik är allvarlig på tvåpunkter. Den ena är att den bygger in byråkrati på bekostnadav verkets huvuduppgift -- nämligen produktion och service.Det andra gäller personalens missnöje med modellen. Detycker det är ''trendnisseidéer'' och mister engagemanget ijobbet.Mot den bakgrunden är det angeläget att det snabbtkommer till stånd en utvärdering. Så har för övrigt skett påandra håll -- när nya organisationsmodeller prövats.Vägverkets organisation behöver byggas så att främst enrättvis fördelning av väganslagen , dvs. de nationellamålen från regering och riksdag. Därtill kommereffektivitetsmålet i produktionen. De anställdas kompetensoch engagemang måste tillvaratas och utvecklas. Deanställdas människovärde i organisationen, delaktighet ochtrygghet, är större än snuttifieringen i köpa-sälj-systemet.Sammanfattningsvis anser vi det vara helt nödvändigt attgöra en konsekvensbeskrivning av bådeorganisationsförändringarna och konkurrensutsättningen avdrift- och underhållsverksamheten. Det sägs att betydandemerkostnader drabbar p.g.a.konkurrensförfarandet -- pengar som i så fall går ut övervägunderhållet.Resultaten av en sådan bred utvärdering av börockså redovisas till . Mot den bakgrunden börriksdagen nu riva upp beslutet om bolagisering avVägverkets produktionsverksamhet fr.o.m. den 1 januari1996. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nationell prioritering avväganslagen till ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en bred utvärdering av Vägverketsorganisationsförändringar och konkurrensutsättning av drift-och underhållsverksamheten,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att upphäva beslut ombolagisering av produktionsverksamhet från den1januari 1996.