ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02N283 · 1995-01-25 00:00:00 — står som industrination inför betydandeutmaningar. Ett rekordstort budgetunderskott, rekordhögarbetslöshet och en alltför liten industriell bas utgörgrundproblemen.För att återupprätta och bredda den industriella basenfordras en kraftsamling på produktutveckling, tekniskutveckling och kompetensutveckling. Stora företag förmåroftast av egen kraft att utvecklas, medan små och medelstoraföretag alltför sällan förmår ta del av det utvecklingsstöd somleder till produkt- och processutveckling. De möjlighetersom står till buds genom högskolor, ,utvecklingsfonder, länsstyrelser m.fl. når inte alltid fram tilldessa små och medelstora företag.Regeringen uppmärksammar dessa problem på ett positivtsätt i budgetpropositionen där man anger att staten bör skapagoda betingelser för kunskapsbildningen i små ochmedelstora företag. Man anger också att som ett led i dennastrategi bör nätverk för att öka tillgängligheten till kunskapoch kompetens och tekniköverföring byggas upp.Det är lätt att konstatera att en kraftsamling måste ske föratt utveckla helt nya högteknologiska och ekonomisktanpassade produkter för nya företag till nya marknader.Av dessa skäl bör det skapas ett antal industriellautvecklingscentra över landet som kan överbrygga de klyftorsom finns mellan nationella organ och små ochmedelstora företag. Varje sådant utvecklingscentrum bör egna spjutspetsar och nischer. De kan dessutom ta sinutgångspunkt i redan befintlig verksamhet.Ett sådant positivt föredöme kan vara IndustrielltUtvecklingscenter i . Dess inriktning ärproduktutveckling/förnyelse, processutveckling ochföretagsutveckling/utbildning. Dit kan företag, specielltmindre och medelstora, som inte har egna resurser vända sigför att finna en samtalspartner med kunnande.Utnyttja erfarenheterna av detta industriellautvecklingscentrum, liksom andra, och underlättaupprättandet av sådana i olika regioner i landet där envar kanha sin naturliga specialitet som pressning/formning ochsammansättning /fogning i Olofström.Genom att stödja dessa regionala utvecklingscentra kanmindre och medelstora företag lättare få möjlighet till stöd.Därutöver får man en regional förankring liksom störrevillighet att pröva det ''okända'' och ta större risker utan attfelsatsningarna behöver bli fler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regionala utvecklingscentrum.
mot · GI02N284 · 1995-01-25 00:00:00 — En friare handel mellan länder förutsätter att företagen iolika länder ges likartade förutsättningar vad gällersubventioner och stöd av olika slag. Uppenbarahandelshinder som tullar, importavgifter och importkvoterkompletteras ofta av mer dolda som t.ex. statligasubventioner till vissa näringar som får snedvridande effektbl.a. på den internationella konkurrensen. Detta har bl.a.uppmärksammats inom jordbrukssektorn, vilket var enviktig förutsättning för den svenska avreglering sompåbörjades (men som dessvärre gått ibaklås p g a av EU-medlemskapet m.m.).Den energiintensiva exportindustrin har i sedanlänge haft en rad dolda subventioner. Lägre energiskatt, lägrekoldioxidskatt och lägre energipriser än vad som annarsgäller i landet är kanske de mest slående inslagen. Detta ärsamhällsekonomiskt snedvridande och bl.a. urmiljösynpunkt direkt negativt. Motivet till denna anomali äratt dessa företag i den internationella konkurrensen måste hadessa favörer för att överleva. Alternativet är att de lägger neroch att produktionen i praktiken flyttar till något annat landdär tillräckliga subventioner ges.En internationell avreglering av subventioner, särskilt dedolda, till exportindustri framstår som angelägen. En sådanavreglering skulle sannolikt ge ett bättre utnyttjande avbefintliga resurser, vilket skulle innebära en vinst för oss alla.Det skulle också möjliggöra genomförandet av en radsynnerligen legitima miljökrav i alla de inblandade länderna.Industriernas utpressningsmandat mot sina respektiveregeringar/parlament skulle ju försvagas kraftigt vid enavreglering av denna typ.Vi ser det därför som angeläget att den svenska regeringeni såväl europeiska unionen som i det fortsatta arbetet inomvärldshandelsorganisationen tar initiativ till och aktivtarbetar för en avreglering av framför allt dolda subventionertill exportindustri. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att arbeta för internationellavreglering av dolda subventioner till exportindustri.
mot · GI02N286 · 1995-01-25 00:00:00 — har svensk handel genomgått storastrukturella förändringar. Starkt bidragande till dessastrukturförändringar har självbetjäningssystemetsgenombrott och affärstidslagens avskaffande varit.Sedan 1960-talets början har drygt 20 000 butiker försvunnit i . hardrygt 4 000 nya butiker etablerats. Nyetableringstakten har varitbetydligt lägre än nedläggningstakten men avsett störreenheter.Den typ av butiker som ökat mest i omfattningär service- och trafikbutiker samt stormarknader. Denomstrukturering som handeln genomgått har inte till alladelar gagnat vare sig konsumenterna, handelns företagareeller de anställda.På många håll i vårt land har det skett en förskjutning avhandeln från stadskärnor till externt belägna stormarknader.Förutom att denna utveckling utarmar cityhandeln ochstadskärnorna leder den till en försämrad service förkommuninvånarna, vilket i det korta perspektivet främstdrabbar de konsumentsvaga grupperna, men i det längreperspektivet oss alla.För att komma till rätta med dessa problem krävs betydligtbättre planering av handel och annan service i kommunerna.Genom de senaste förändringarna i hardock kommunernas möjligheter att styra bl.a.handelsetableringar försvagats, vilket är att beklaga,eftersom syftet med den kommunala styrningen av handelär att skapa en ändamålsenlig och geografisk fördelning avbutikerna inom kommunen.Ett betydelsefullt hjälpmedel för kommunerna och derasbeslutsfattare i planeringen av handelsetableringar ärkommunala varuförsörjningsplaner.Varuförsörjningsplanerna gör det lätt att överblicka handelnsstruktur i kommunen och lättare att bedöma vilka åtgärdersom behöver sättas in. Det är kommunernas ansvar att i denfysiska planeringen göra en sådan avvägning av handeln attden tillgodoser olika konsumenters behov och intressen.Hittills har de kommunala varuförsörjningsplanerna oftasyftat till att studera varuförsörjningen i glesbygd. Det är ioch för sig viktigt, men det räcker inte.Med hjälp av väl genomarbetade varuförsörjningsplanerkan kommunerna dra upp riktlinjer för handelns struktur ikommunen. För att uppnå en så hög effektivitet bör detta skemed viss regelbundenhet och inarbetas i en totalserviceplanering. Varje kommun bör göra klart för sig vilkengrad av självförsörjning som den lokala handeln erbjuder.Liknande studier borde vara en självklarhet även i denregionala samhällsplaneringen.En av de uppgifter som därför bör åläggaskommunerna är att de upprättarvaruförsörjningsplaner, som innehåller riktlinjer förhandelns struktur i kommunen. Varuförsörjningsplanernaskall självfallet utarbetas efter de förutsättningar som gälleri . De skall inte syfta tillkonkurrensbegränsning och skydd av befintlig handel, utansnarare skapa utrymme för att medborgarna skall kunna deltai en dynamisk utveckling av varuhandeln. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunala varuförsörjningsplanerinom ramen för en total serviceplanering.
mot · GI02N292 · 1995-01-25 00:00:00 — I SOU 1994:66 ''Finansiella tjänster i förändring'' finns ettfärdigt lagförslag om andelsbanker.I den finansiella lagstiftningen saknas för närvarandemöjlighet att bedriva finansiell verksamhet i ekonomiskförening. Med tanke på det intresse som finns att bedrivafinansiell verksamhet i kooperativ form så borde möjlighetenatt i associationsformen ekonomisk förening bedrivaverksamhet som är tillståndspliktig enligt bankrörelselageneller kreditmarknadsbolagslagen införas.Verksamheten skall även när den bedrivs av en föreningvara underkastad de regler om tillsyn och annat som gällerenligt dessa lagar. Företagstypen bör benämnas andelsbankom det är fråga om bankrörelse. För finansieringsverksamhetbör den gemensamma benämningen kreditföretag införas.Bankrörelse i ekonomisk förening bör regleras av, förutombankrörelselagen, en lag om andelsbanker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till en lag omandelsbanker i enlighet med vad i motionen anförts och ienlighet med det förslag om lag om andelsbanker somredovisas i SOU 1994:66 ''Finansiella tjänster i förändring''.
mot · GI02N294 · 1995-01-25 00:00:00 — Gruvbrytning i utanför i länpågick --1977. bröts6,malm. Avfallet, d.v.s. anrikningssanden,deponerades på ett sandmagasin som innehåller ca 5,9miljoner ton sand. Detta gruvavfall utgör genommetallurlakning och försurning ett stort miljöproblem.Lakvattnet från gruvavfallsupplag innehåller bl.a. koppar,zink, aluminium, bly, kadmium och arsenik som kanmedföra allvarliga biologiska konsekvenser för djur- ochväxtlivet i vattendragen. Vid starkt sura och metallhaltigalakvatten kan akuttoxiska effekter erhållas. Framförallt är detvissa metallers förmåga att ackumuleras i organismerna sompå sikt är ett allvarligt problem. Härigenom kan ävenlakvatten med relativt låga koncentrationer av metaller geframtida skador, särskilt om utsläppen pågår under lång tid.Staten ägde och disponerade fyndigheterna i drev verksamheten genom ett legodriftsavtalsamt senare genom ett entreprenadavtal. är NUTEKansvarigt för , sedan lades ner.Hela området i behöver efterbehandlas för attförhindra oacceptabelt metalläckage. harefterbehandlingen av det före detta industriområdetpåbörjats och kommer att i huvudsak avslutas under 1995.På sandmagasinet har dock inga efterbehandlingsåtgärdergenomförts. Förslag till metoder för detta har presenterats,men visat sig vara ogenomförbara eftersom de föreslagnaåtgärderna visade sig medföra kraftigt utökat läckage avarsenik.Sandmagasinet i kan sägas vara unikt därför att detinnehåller mycket arsenik i jämförelse med andrasandmagasin i landet. finns inte någonefterbehandlingsmetod framtagen som skulle kunnatillämpas i Adak.Forskning pågår inom gruvavfallsområdet och bl.a.Avfallsforskningsrådet driver ett sådant program.Bedömningen är dock att resultaten från denna forskninginte kommer att leda fram till sådan kunskap att det löserproblemen som finns i . Lösningen måste istället varaså att en metod utarbetas speciellt för att klara de särskildaförhållanden, med höga arsenikhalter i sanden, som råder iAdak.Med anledning av ovanstående är det av största vikt attNUTEK erhåller medel för att fortsätta pågåendeutredningar och initiera forskning som kan resultera i enmetod som går att tillämpa i med de speciellaförhållanden som där råder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ytterligare forskning kringde speciella problem som råder vid efterbehandling avgruvavfallsupplaget i i .
mot · GI02N296 · 1995-01-25 00:00:00 — Efterspelet kreditgivning i bank- ochfinansvärlden har varit minst sagt dyster. Bankakuten meddess mångmiljardinsatser och en kollapsadfastighetsmarknad är ett par av de mest synliga effekterna.En annan effekt som visar sig vid försök till rättsligprövning av bankernas kreditgivning är att lagstiftningen pådetta område är otillräcklig. Underlagsmaterial för beslut omkrediter har saknats eller varit bristfälliga vilket försvåratförundersökningar. När det varit helt uppenbart att dethandlat om oförsvarliga krediter har lagstiftningen ändå interäckt till för att ställa ansvariga inför rätta.Med tanke på att skattebetalarna med mångmiljardbeloppfått stå för kostnaderna p g a den finansiella släpphänthetsom banker och finansbolag bestod oss med ,finns anledning att skärpa lagstiftningen så att något liknandeförhindras för framtiden. En skärpt lagstiftning riktad motbanker och liknande långivare bör komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till skärptlagstiftning gentemot oförsvarlig långivning,2. att hos regeringen begär förslag till skärptlagstiftning om bevarande av underlagsmaterial vid beslutom långivning.
mot · GI02N297 · 1995-01-25 00:00:00 — Bankverksamhet i kooperativ form kan i realiteten intebedrivas i . Den enda lag som tillåter sådanverksamhet är föreningsbankslagen. Denna är dockuppbyggd för de förutsättningar som rådde vid framväxtenav , dvs. den bank som övergått ibolagsform.Betaltjänstutredningen föreslår i delbetänkandetFinansiella tjänster i förändring (SOU 1994:66) en lag omandelsbanker som en generell lag för kooperativ bank.Riksdagen bör uttala att förslag idenna del blir föremål för fortsatt beredning. I denfortsatta beredningen skall beaktas kritik frånremissinstanserna, som bland annat går ut på att det måstegå att starta kooperativ bank med ett lägre eget kapital än denav utredningen föreslagna.Det bedrivs i ett stort antal finansiellaverksamheter av kooperativ art som länge har ansetts ståutanför bank- och annan finansiell lagstiftning på dengrunden att de riktar sig enbart till sina egna medlemmar. förslag, i oförändrat skick, leder tilllagstiftning kommer dessa att förbjudas, med undantag av deallra minsta. Var gränsen för tillåtlighet skulle gå går inte attutläsa av förslaget.Det finns tecken som tyder på att Finansinspektionenbörjat agera i den riktning som Betaltjänstutredningenföreslår, trots att någon lagändring ännu inte skett.Genom betänkandet har dessa verksamheteruppmärksammats på ett helt annat sätt . Blandannat har vissa verksamheter i massmedierna betecknats somolagliga, då förhållandet i stället torde kunna beskrivas somatt verksamheterna varken är uttryckligen tillåtna ellerförbjudna. Detta sammantaget har resulterat i en i många falloberättigad oro bland såväl personer i ledningen för dessaverksamheter som bland de vanliga medlemmarna.Riksdagen bör uttala att den praxis som rått fördessa verksamheter gäller, så länge lagändring inte skett.Riksdagen bör vidare, bland annat för undvikande avfortsatta oklarheter, uttala att fortsatt beredning bör skeskyndsamt för att uttryckligen tillåta finansiell kooperativverksamhet som är för liten för att uppfylla bankkriterierna,eller som i övrigt inte vill vara bank. Detta står också isamklang med EG-direktiv och nationella lagstiftningar i ettflertal EU-länder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om finansiell kooperativ verksamhet.
mot · GI02N299 · 1995-01-25 00:00:00 — I samordningsorganets uppgifterbör även ingå det övergripande ansvaret för marknadsföringav som turistland. Detta bör ges regeringen tillkänna.Företagarnas sociala situationFöretagarna och entreprenörerna är den ekonomiskaryggraden i vårt samhälle. Det är dock allt för mångamänniskor som saknar förståelse för företagandets betydelseoch villkor. Företagare tar mer eller mindre stora finansiellarisker i sitt företagande. Tillsammans med den finansiellarisken följer den sociala risken som ligger i ett misslyckande.Det är därför viktigt att minimera den sociala risken. Dettaför att stimulera och uppmuntra till egenföretagande. Detåvilar företagaren att släppa in andra intressenter i ettriskfyllt projekt, men framförallt att ett reellt riskkapitalerbjuds företagaren. Företagarens försäkringsskydd vidohälsa eller arbetslöshet bör ligga på rimlig nivå. Centernsförslag till grundtrygghet istället förinkomstbortfallsprincipen är särskilt väl lämpade förföretagare.Centern anser vidare att det är nödvändigt med enförbättrad försäkring för egenföretagare vid arbetsbrist ellersjukdom. Även egenföretagare bör omfattas av A-kassanutan att för den skull behöva göra sig av med företaget.Regeringen bör därför återkomma med förslag tillförbättrad försäkring för egenföretagare vid arbetsbrist ellersjukdom. Detta bör ges regeringen tillkänna.Förvaltning av företag med statligt ägandeI propositionen begär regeringen bemyndigande att bl.a.sälja statens aktier i olika företag och att utan beslut ifrånriksdagen fritt få disponera frigjorda medel. avvisarett sådant förfaringssätt. Enligt mening bör demedel som frigörs vid försäljning av statens aktier medundantag för försäljningen av aktierna i och användas för att reducera statsskulden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning i entreprenörskap,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandrares förutsättningar för ny-och småföretagande,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om akademikerpraktik ochutbildningsvikariat,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om program för ytterligareanvändning och förädling av den svenska träråvaran,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett samordningsorgan förturistnäringen,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag till förbättrad försäkringför egenföretagare vid arbetsbrist eller sjukdom,37. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förfaringssättet med de medel somfrigörs vid försäljningen av statens egendom.
mot · GI02N401 · 1995-01-25 00:00:00 — I återstår några få rester av det tidigare stoltasocialdemokratiska atomvapenprogrammet. Viggenplanensom byggdes för att vara atomvapenbärare torde behövaanvändas ännu framöver, innan Gripenplanen kanersätta dem. Som isolerad relikt från atomvapenplaneringenutgör de heller inget hot.Ågestareaktorn, däremot, som ju numera visserligen äravställd, men som åter kan tas i bruk förframställning av svenska atomvapen bör emellertid nudefinitivt avvecklas. om de betydanderesurser för kärnvapenframställning som finns kvar ianslutning till Ågestareaktorn har allvarligt skadat svensktrovärdighet i vårt internationella agerande för reduktion avvärldens kärnvapen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avveckla Ågestareaktorn.
mot · GI02N402 · 1995-01-25 00:00:00 — Så inleds ett dokument från Det Naturliga Steget.Dokumentet behandlar energifrågor och är undertecknat avett sextiotal svenska forskare förutom företrädare för storamiljöorganisationer som t ex Världsnaturfonden ochNaturskyddsföreningen.I dokumentet slås fast att energislaget kärnkraft -- liksomfossila bränslen -- av naturvetenskapliga skäl måsteavvecklas därför att de inte är uthålliga. Detta enkla faktummåste naturligtvis leda till handling. Naturvetenskapligafakta och naturens spelregler är ju inte förhandlingsbara.Utifrån detta perspektiv -- förutom de rent moraliska ochsociala överväganden som bör göras vad gäller risker ochhotbilder -- bör konkreta åtgärder vidtas som underlättaravvecklingen av kärnkraften.IAEA, det internationella atomenergiorganet, verkar aktivtför att sprida kärnkraften i världen. Detta strider mot denaturvetenskapliga begränsningarna, enligt ovan relateradedokument, förutom att risken för ett kärnkraftshaveri ökaroch hanteringen av radioaktiva ämnen ökar på ett sätt sommånga, däribland , anser vara mycket olyckligt.Denna syn har också legat till grund för riksdagsbeslut omkärnkraftens avveckling.Vi anser därför att det är helt felaktigt och ologiskt attSverige okritiskt deltar i verksamhet. Vi anser attSverige istället bör driva frågan att inriktning börändras till att verka för en global avveckling av kärnkraften. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att aktivt skall verka för attkärnkraften avvecklas globalt och att uppgift ifortsättningen skall vara att verka för detta.
mot · GI02N404 · 1995-01-25 00:00:00 — Ansträngningarna att långsiktigt ersätta beroendet avfossila bränslen har sysselsatt såväl forskaresom tekniker. Olika energikällor prövas och bland dem somtillmätts stora förutsättningar att på många platser erbjuda ettalternativ är vindkraften.Många försök är redan igång och framgångarna varierar.Från framstående svenska teknikutvecklare påvindkraftområdet hävdas dock att de regler förbidragsgivning som tillämpas för svenskautvecklingsprojekt hämmar satsningar på mindre så kalladegårdsverk. Bidraget, som i försäljningsledet kan uppgå av anläggningskostnaden, omfattar endastanläggningar på lägst 60kW. Sådana verk är oftast avseddaendera för kommersiell användning, leverans mot allmännaelnätet, eller för relativt stor egen förbrukning. Dennabegränsningsregel tillämpas endast på vindkraftverk, medananläggningar baserat på exempelvis solenergi, saknarmotsvarande begränsning.Systemet leder till att småindustriägaren eller gårdsägarenmed en förbrukning under 60kW, inte kan komma i fråga förbidragsgivning på grund av det begränsade energibehov dehar. Reglerna i bidragsgivningen har lett till att småsvenskbyggda verk knappast förekommer i kommersielltillverkning. Etableringar, som trots den hämmandebegränsningsreglen kommer till stånd, sker nästanuteslutande med verk projekterade och tillverkade utanförvårt lands gränser.Därigenom har kunskapen, teknikutvecklingen,tillverkningen och det kommersiella utnyttjandet avvindkraft kommit längre på kontinenten än i . Verkpå mer än 20kW som uppförs inom landets gränser ärtillverkade utomlands, huvudsakligen i Danmark.För att inte tappa ytterligare i kunskap ochteknikutveckling måste enligt vår mening bidragssystemetändras till att omfatta vindkraftverk om lägst 20kW. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ändra bidragsreglerna i den riktningmotionen anger.
mot · GI02N406 · 1995-01-25 00:00:00 — Konjunkturförbättring är nu hög för massaindustrin.Efterfrågan på råvara till massaindustrin har ökat väsentligt.Läget kan dock inte beskrivas som brist på råvara. I ett någotlängre perspektiv kommer sannolikt vår inhemskaråvarutillgång att mer än väl räcka till för att tillgodoseindustrins behov. Kvalitetskraven på råvaran tillmassaindustrin har höjts dramatiskt denna säsong.Rötskadad ved accepteras inte längre av industrin. Och dettaär inte mycket att säga om. Rötskadad, brun ved, måsteblekas, vanligen med klor vid industriprocessen. Avfalletfrån blekningsprocessen är ett direkt hot mot naturen.Medvetna konsumenter väljer oblekt papper.Denna nya situation skapar vad som brukar kallas ett tredjesortiment i skogen som då består av det virke som blivit övernär timmer och masssaved tagits bort. Den volymen tenderaratt bli ganska omfattande. utgör den ett stortbekymmer, då avsättningen är begränsad -- en situation somborde förbättras och som dessutom är fullt möjlig attförbättra. Det naturliga användningsområdet för det härsortimentet är till bränsle, ved, bränsleflis, träpulver etc. Detfinns utvecklade system för fastbränsleanläggningart.ex. flis och även för träpulver. Genom reglering avenergiskatten på främst oljan kan situationen snabbtförbättras och en betydligt större marknad för träbränsle iolika former skapas. Här borde finnas stora möjligheter attförbättra handelsbalansen genom att ersätta importerad oljamed en förnyelsebar råvara producerad av sol och vatten.Det torde för övrigt ankomma på regeringen att närmareutreda hur frågan skall lösas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om insatser för att ökaträfiberanvändningen vid energiframställning.
mot · GI02N407 · 1995-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elprisernas betydelse för detsvenska näringslivets konkurrenskraft,3. att beslutar om ikraftträdande förelmarknadsreformen per i enlighet med vadsom anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etablering av en nordisk elbörs,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bekämpning avväxthuseffekten,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en europeisk, miljörelateradbeskattning,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att följa utslaget i 1980års folkomröstning om kärnkraft.