mot · GI02Ub315 · 1995-01-25 00:00:00 — ''Gymnasiebank''Normalt förutsätts att gymnasiestudierna ska varaavslutade . Ytterligare senareläggning avstudierna orsakar merkostnader för den enskilde eleven. Vitycker att de tre åren, inte minst i de yrkesförberedandeprogrammen, skulle kunna utnyttjas mer flexibelt, därstudier och yrkespraktik varvas och där utbildningen kanorganiseras i ''moduler''. Då kan eleverna avbryta sinastudier efter ett eller och ändå ta med sig avslutadekurser ut i yrkeslivet. Den som av olika anledningar föredrarkortare studietid i tonåren ska kunna komma tillbaka och läsavidare, inom ramen för de tre åren vid t ex komvux. En sådan''gymnasiebank'' skulle framförallt gynna de skoltröttatonåringarna.Samarbete mellan ungdomsgymnasiet och komvuxCa av en årskull börjar gymnasieskolan. Av dessaavbryter sina studier vilket innebär att av årskullen avslutar sina gymnasiestudier. Av dem somavbryter återkommer många som elever i komvux eller påfolkhögskola. är medelåldern på komvux endast23 år, vilket visar att komvux fungerar som en andramöjlighet för elever som valt fel linje eller program, avbrutitsina gymnasiestudier eller av annat skäl vill komplettera sinakunskaper. Genom ett framtida fördjupat samarbete mellanungdomsgymnasiet och komvux och en därigenom ökadflexibilitet kan en friare studietakt underlättas. Återvändandeelever kan berika undervisningen och sina kamrater medfärsk yrkeserfarenhet och studiemotivationen hos dem kanförväntas vara mycket god.Riksdagen beslutade /att bl aefter en motion från fp ge regeringen till känna att en översynav vuxenutbildningsområdet var befogat. Regeringenaviserar nu att en sådan utredning är på gång och att direktivskall ges . Vi menar att man i samband meddenna utredning borde se över förutsättningarna för ett merfördjupat samarbete mellan ungdomsgymnasiet och komvuxoch därmed möjligheterna för friare studietakt.I perspektivet av livslångt lärande kan nya möjligheteröppnas inom komvux. Vi anser att komvux kan fylla dengråzon som finns mellan gymnasieskolan ochhögskolan. Detta kan ske dels i form av uppdragsutbildningi samverkan med arbetsmarknaden, dels genomefterfrågestyrt utbud av postgymnasial utbildning.Vad som ovan anförts bör ge regeringen tillkänna.Lärlingsutbildning på nyttFolkpartiet anser att de positiva dragen i lärlingssystemetbör tas till vara inom den nya gymnasieskolans eller komvuxram. Det ger stora möjligheter till positiv samverkan mellanföretagare på skolorten och den kommunalagymnasieskolan. Samverkan med ortens näringsliv ochorganisationer kan ske både i form av medverkan och direktsamarbete om program, utbildningar och kurser. På detta viskan man även organisera ett lärlingsliknande,arbetsplatsförlagt lokalt program där eleverna lär sig teknikoch metodik direkt på plats.Entreprenörsutbildning för nya jobbSverige har både tradition, kultur och möjligheter attutvecklas till ett innovationsland. Det finns kreativaskapande människor, fyllda av idéer. Kan vi underlätta dennaenorma potential kommer vi att återta ledningen som ettinnovations- och utvecklingsland. För att detta ska blimöjligt krävs att vi blir bättre på att ta vara påhumankapitalet -- den blivande entreprenören -- företagaren.Vid en tillbakablick finner man ofta att entreprenörernaoch innovatörerna var de elever som hade svårt att finna sigtillrätta i skolans värld. Därför är det viktigt att skolan finnernya vägar att ta tillvara dessa elevers behov. Redan pågymnasienivå bör man inom ramarna för de individuellaprogrammen kunna finna flexibla kombinationer avutbildningslösningar som stimulerar och lär inför ett egetföretagande. Då kan vi bättre ta vara på och tillåta dessaungdomar att utvecklas just till det de vill och Sverigebehöver -- nya företagare.Teknikens hus i är feltänkt av regeringen att inte öronmärka pengar tillTeknikens hus i har lyckats få Teknikens hus som en inkörsport tillökat tekniskt intresse och ökade kunskaper för alla åldrar.Huset är ett levande bevis för hur pedagoger medgenomtänkt metodik kan använda vardagens teknik för attväcka teknisk nyfikenhet och intresse. Ett intresse som stårsig, vilket visas i att har den bästafördelningen mellan könen i grundutbildningen tillingenjörer. Det finns all anledning att även i fortsättningensärbehandla Teknikens hus, i synnerhet som regeringen i sintext medger att verksamheten är värdefull.Samtidigt finns det anledning att betona att detta är enverksamhet som bör vara mönster för hur undervisning iteknik för barn skall läggas upp. Därmed är pedagogiken ochmetodiken i verksamheten vid Teknikens hus i enmodell att använda i alla lärares grund- och vidareutbildning.Detta vill vi ge regeringen till känna.Skolplanen en form av välfärdskontraktSkolplanerna, som kommunerna är ålagda att upprättaenligt skollagen, skall vara kommunpolitikernas tydligauppdrag till skolan om undervisningens inriktning ochinnehåll. På samma sätt skall skolan ''kvittera'' sitt uppdragi en arbetsplan. På detta sätt visas offentligt vad föräldrar,elever och lärare har rätt att kräva av varandra men ocksåkommunens politiska ambition med skolan. Därför är detviktigt att kommunen och skolan upprättar dessa skol- ocharbetsplaner. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att översynen av lärarutbildningenm.m. bör behandla även lärarnas karriärmöjligheter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lektorstjänster,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en IT-satsning i skolan,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om godkännande av fristående skolor,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättningen till fristående skolor,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fristående skolor i princip skallvara avgiftsfria,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsyn av alla skolorinom kommunen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunala skolinspektörer,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om självstyrande skolor,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skolråd med beslutanderätt börinföras,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolplikt ochtioårig grundskola,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot våld och mobbning,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flexibel studietakt ochgymnasiebank inom gymnasieskolan,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fördjupat samarbete för attfinna former för en gymnasiebank bör behandlas i denaviserade översynen av vuxenutbildningen,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärlingsutbildning,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om entreprenörsutbildning inomramen för gymnasieskolans individuella program,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Teknikens hus i .