mot · GI02So217 · 1995-01-25 00:00:00 — Trygghet och valfrihet på äldre dar Åldrandet är inte en enda process utan många normalaprocesser som är långsamma, stadigt fortskridande ochodramatiska. Det går inte bara utför, det finns även en positivnatur hos åldrandet som gör att fysiska förändringar kankompenseras av andra.E. , KalifornienAtt åldras i har i sitt huvudbetänkande (SOU1994:139) lämnat en aktuell bild av äldres situation iSverige.Man kan konstatera att den förväntade livslängden vidfödelsen har ökat med och uppgårför närvarande till för kvinnor och för män. Detinnebär att har antalet personer iåldrarna och däröver mer än fördubblats och uppgår nutill 1,5 miljoner människor. förväntas intenågon större förändring i antalet men efter sekelskiftetberäknas andelen att öka från år 2025.Den ökade livslängden innebär inte fler år av sjukdom.Tvärtom har man i studier över 70-åringars hälsoutveckling iGöteborg kunnat visa att åldrandets olika yttringar förskjutitsuppåt i åldrarna. Vid en jämförelse av äldres situation i olikaEU-länder framgår det att äldre i är mer aktiva ochkänner sig mindre ensamma än äldre i t.ex.Medelhavsländerna.Ökningen av de allra äldsta i samhället har under desenaste decennierna varit dramatisk och därmed ställt storakrav på samhällets utbyggnad av service och vård. Sedan1950 har antalet personer ökat från 107 000till 369 000 1990. Fram beräknas antalet öka medytterligare nästan 80 000 för att därefter stabiliseras på dennanivå under ett par decennier.Andelen äldre som deltar i arbetslivet har minskat kraftigtunder som äldres ekonomiska villkorhar förbättrats. Det finns dock betydande skillnader inomgruppen. uppskattas avålderspensionärerna tillhöra den lägsta inkomstklassen.Hälften av dessa var eller äldre.Äldres hälsa har förbättrats betydligt under 1900-taletframför allt under . Det finns docktydliga skillnader mellan olika socialgrupper. tycks kunna bli mellan fem och äldre än personermed fysiskt arbete innan de drabbas av olikasjukdomstillstånd.De äldres bostadsstandard har förbättrats påtagligt underde . av befolkningenbodde omodernt i början av 1990-talet.I ett internationellt perspektiv framstår den svenskapensionären generellt sett som mycket aktiv, vital ochdelaktig i samhällslivet. Men gruppen är heterogen ochproblem finns fortfarande.Pensionsåldern är inte någon biologisk gräns. Ingen avkroppens funktioner börjar försämras just i den åldern. Förmånga pensionärer återstår fortfarande en tredjedel avvuxenlivet.Pensioneringen kan medföra att man inte längre känner sigbehövd. De snabba samhällsförändringarna kan framkalla enkänsla av utanförskap. Många äldre invandrare har sannoliktstora förväntningar på att barnen skall ge stöd vilket intealltid kan förverkligas. För äldre invandrare kan ocksåspråkliga och kulturella skillnader komplicera samvaron.För de flesta äldre medför åldrandet gradvisa, iblanddramatiska, försämringar av kroppsfunktioner som ställerkrav på anpassning till en ny livssituation. Depressioner ochdemenstillstånd blir vanligare med stigande ålder. Förlust avnära och kära är en annan påfrestning de äldre möter.Också anhörigas situation förtjänar att uppmärksammas.När en familjemedlem insjuknar t.ex. i demens elleråldersdepression har de anhöriga ofta en svår tid framför sig.Man orkar inte svara upp mot alla de krav på vårdinsatsersom ställs på en. blir man alltmer isolerad från sinomgivning. Till detta kommer sorgen över att se hur den somkanske stått en allra närmast förändras och blir en främling.Inom ramen för det s.k. har viktigaerfarenheter erhållits beträffande anhörigas behov av stöd.Kungsholmsprojeketet inleddes och omfattar forskningrörande åldrande och hälsa men också anhörigas situation.Önskemål som framkommit från anhöriga är att få diagnosensäkerställd samt att få information omsjukdomstillståndet och hur man som anhörig kan få hjälpoch stöd från samhället. Man vill också kunna möta andraanhöriga i samma situation och få regelbunden avlösning ihemmet.Äldre har hög prioritetFör liberalerna har äldrefrågorna länge haft singivna höga plats på dagordningen. Det har vi exempelvisvisat på många håll i landet där liberalerna haftansvar för sociala frågor genom att göra besparingar inomandra områden och föra över pengar till äldreomsorgen. Närvi förde fram kravet på eget rum påsjukhemmen var vi ensamma. Frågan blev för oss en symbolför vår vision om bättre villkor för äldre och andra sombehöver mycket tid och omsorg t.ex. de som drabbats avdemenssjukdom. Men det visade sig vara en merkontroversiell fråga än vad vi hade kunnat föreställa oss.Målet att ingen mot sin vilja skall behöva dela rum mednågon annan på sjukhem står fast. Den boende skall självvälja om hon vill bo i eget rum eller dela rum med någonannan. Genom fortsatt intensiv om- och utbyggnad aväldreboendet kan vi uppnå det. Det är bra att en del av destatliga medel som avsatts för stimulans inom byggsektornanvänds för ombyggnad av bostäder för äldre. Vi anser attsådana medel också bör användas för att nå målet eget rumpå sjukhem för den som vill ha ett sådant.Ädel har förbättrat äldrevårdenDet splittrade huvudmannaskapet för äldrevården varlänge en hämmande faktor för utvecklingen av äldrevården.De åldersdementa hamnade ofta mellan stolarna. Undermånga år minskade utbudet av särskilda bostäder för äldre --ålderdomshem, sjukhem, gruppbostäder.Genom Ädelreformen har ansvaret för äldres boende ochomsorg entydigt förts över på kommunerna. Därmed hargrunden lagts för en bättre äldreomsorg: För första gångensedan mitten av ökar nu antalet platser igruppboende, ålderdomshem och andra särskildaboendeformer för äldre.En annan viktig del av Ädel-reformen, det kommunalabetalningsansvaret för medicinskt färdigbehandladepatienter inom akutsjukvården och geriatriken, har lett till attdessa patienter snabbare har kommit ut i annat boende ochresurser har frigjorts för akutsjukvård för bl.a. äldre.Många var oroliga för de stora förändringar som Ädelskulle innebära. uppföljning av reformenvisar att den i det mesta uppnått sina syften. Möjligheternaatt anlägga en helhetssyn på äldrevården i kommunerna harnu blivit mycket bättre. Det har blivit lättare att planera,bygga ut och anpassa servicen till de behov och önskemålsom finns och ha en god kostnadskontroll. Detfinns dock fortfarande problem inom de områden därkommuner och landstingen har ett delat ansvar. Det gällerkvaliteten på boende och medicinska insatser på vissasjukhem samt rehabiliteringsinsatserna.Socialstyrelsen har även gjort en utvärdering av vården aväldre i hela landet. Detta har skett på uppdrag av den förraregeringens sjukvårdsutredning (HSU 2000). Avutvärderingen framgår att de äldres möjlighet att få vård påakutsjukhus har förbättrats. En omfördelning avvårdutnyttjandet har skett från yngre till äldre. En förklaringär att nya behandlingsmetoder gjort det möjligt att opereraeller på andra sätt behandla äldre framgångsrikt. Samtidigtkonstateras att vissa medicinkliniker arbetar nära sinkapacitetsgräns.Äldreomsorg i förändringFörnyelsen av äldreomsorgen drivs fram av mångaengagerade anställda. Nya organisationsformer prövas.Besluten decentraliseras, små självstyrande enheter införs,det finns en öppenhet för nya idéer och verksamhet utsättsför konkurrens utifrån. Genom att mångfalden av vårdgivareökar blir det också större möjligheter för den enskilde attvälja.Det är viktigt att de äldre erbjuds en aktiv geriatriskbehandling och reaktivering. Syftet är att den enskilde skallfå en bra träning så att hon klarar det dagliga livet i det egnahemmet eller på sjukhemmet. Många nya vägar prövas inomden geriatriska vården (sjukvård för äldre). Det viktiga är attsamarbetet mellan akutskjukvård, primärvård, hemtjänst ochgeriatriken (äldremedicinen) fungerar. Dessutom finnsnumera äldrevårdsspecialister på vissa akutsjukhus för attredan vid inskrivningen av patienten på akutsjukhusetplanera för den fortsatta vården.En viktig och grundläggande princip för sjukvården är attalla skall ha rätt till en god vård oavsett ålder.Utgångspunkten för vården skall vara alla människors likavärde. Det är angeläget att den statligaPrioriteringsutredningens uppfattning om att hög ålder inteskall utestänga människor från vård eller behandlingtillämpas.Mycket återstår att göraMen vi är inte nöjda. Det finns fortfarande brister iäldreomsorgen. Mycket återstår att göra för att förbättra förde äldre. De gäller insatser såväl inom den sociala omsorgensom hälso- och sjukvården.Trygghetsgaranti för äldreMänniskor i vårt samhälle har både rättigheter ochskyldigheter. Så kan grunden för det liberala samhälletformuleras. Det är också därför liberaler tidigt talade omsamhällets kärna som ett ''medborgarkontrakt'', därmänniskornas rättigheter och skyldigheter definieras.Folkpartiet liberalerna har gått vidare på den linjen ochföreslagit att människors rättigheter och skyldigheter i denkommunala välfärdspolitiken skall klargöras i ett s.k.välfärdskontrakt. Dess innebörd är att varje medborgare skallveta vilka rättigheter och skyldigheter hon har inomvälfärdspolitiken. Hon skall också utan att vara högutbildadeller van att söka information kunna jämföra tillgängligaalternativ. Medborgaren skall vidare veta vart man kan vändasig för frågor och klagomål och få misstag tillrättade.Vi vet att behovet att känna trygghet inför ålderdomen ärmycket stort. Även om viktiga förbättringar har skett underde känner många att de inte vågar lita på attderas behov kommer att tillgodoses.Vi förstår deras oro. Alltför många äldre får vänta för längeinnan de får plats på ålderdomshem eller i gruppboende ochalltför många delar fortfarande mot sin vilja rum med andrapå sjukhem. Valfriheten är begränsad när det gäller bådeboende och service och framförallt därför att platserna isärskilda äldrebostäder ännu inte är tillräckligt många.Därför anser vi i linje med tanken på välfärdskontrakt attdet är angeläget att stärka de äldres ställning genom attupprätta en trygghetsgaranti för äldre.I Socialtjänstlagen bör tydligare slås fast vilkaskyldigheter kommunerna har gentemot de äldre.Kommunerna skall tillhandahålla service av god kvalitet,bygga bostäder och ge anhöriga stöd. Kommunerna harockså en viktig uppgift i att främja frivilliga insatser t.ex.genom frivilligcentraler dit den som vill göra en insats kanvända sig.På denna grundval bör varje kommun och landstingupprätta en trygghetsgaranti för äldre inom sitt område.Innebörden av trygghetsgarantin skall vara att äldre fårveta vilken service de kan räkna med av äldreomsorgen ochsjukvården. Om den brister skall den enskilde kunna vändasig till en namngiven person -- en lokal äldreombudsman --för att få hjälp.Folkpartiet liberalerna anser att i alla kommuner ochlandsting följande mål bör uppnås senast år 2000.1. Rätt till en lämplig bostad inom sex månaderKommunen skall erbjuda ett varierat utbud av olikaboendeformer, t.ex. servicelägenheter, ålderdomshem,sjukhem och gruppboende. Målet skall vara att den som harakut behov av en lämplig bostad bör få sådan inom enmånad. erbjuds utökat stöd. I andra fallskall väntetiden inte vara mer än sex månader.2. Rätt till eget rum på sjukhem för den som så önskarDen som bor på sjukhem skall ha rätt till ett eget rum. Tilldess målet är uppnått skall avgifterna i boendet anpassas tillden standard som erbjuds. Det innebär avsevärt lägre avgifterför den som mot sin vilja tvingas dela rum med andra.3. Rätt till rimliga avgifter på sjukhemAvgifter på sjukhem måste ligga på en rimlig nivå så attden hemmavarande maken eller makan inte drabbas avkraftig standardsänkning eller behöver söka socialbidrag.Boendestandarden, exempelvis boende i fyrbäddsrum, skallge lägre avgift än boende i enbäddsrum.4. Rätt till service för den som bor kvar hemmaDet skall finnas service så att den som vill och harmöjlighet kan bo kvar hemma. Det handlar om fungerandehemtjänst men också om dagverksamheter där den äldreerbjuds måltider, aktiviteter och social gemenskap.Färdtjänsten skall ge den enskilde möjlighet att få del avsamhällsservice och upprätthålla sociala kontakter.5. Rätt till trygghetslarmDen som har behov av det skall få trygghetslarminstallerat. Med trygghetslarm kan fler bo kvar hemma. Denenskilde kan därigenom vara självständig men ändå trygg.6. Rätt till egen husläkareAlla invånare skall ha rätt att välja sin egen husläkare. Inteminst för de äldre är det viktigt att få träffa samma läkare vidolika besök. Husläkaren har ansvar för att den enskilde fården vård hon behöver. Den enskilde skall kunna nå sinhusläkare eller dennes ersättare dygnet runt. Om medicinskaskäl föreligger skall den enskilde ha rätt till hembesök.Husläkaren är den som samordnar den vård patienten får ihemsjukvården.Den enskilde skall också ha rätt till kontakt meddistriktssköterska. Distriktssköterskan är oftast den som denäldre har mest kontakt med och som sköter grundläggandesjukvård och gör hembesök. Hon kan numera också skrivaut vissa läkemedel. Distriktssköterskan bör ha ett närasamarbete med husläkaren.7. Rätt till sjukvård vid behovVårdgarantin, som innebär rätt till bl.a. höftleds- ochstarroperation och utprovning av hörapparat inom tremånader, behöver byggas ut och också omfattarehabiliteringsplaner för vissa sjukdomar. Den enskildeskall, för att undvika onödiga förflyttningar, ha rätt till enkorrekt bedömning av ett team med både medicinsktkunnande och rehabiliteringskompetens.För patienter med skall- och ryggmärgsskador efterolycksfall, cp-skador, multipel scleros, Parkinsons sjukdom,slaganfall och diabetes/diabeteskomplikationer upprättasinom individuella rehabiliteringsplaner.Patienter som behöver tekniska hjälpmedel som finns påhjälpmedelsförteckningen bör få dessa inom två månader.Patienter som lider av kroniska smärttillstånd skall ha rättatt få en bedömning av smärtorna och enbehandlingsplan.8. Rätt att väljaNär ett beslut fattas om hemtjänst eller boende bör denäldres egna önskemål tillgodoses så långt som möjligt. Detgäller både vilken typ av omsorg som skall ges och vem somskall tillhandahålla den.För att öka valfriheten främjas mångfalden. Initiativ ochidéer från de anställda tas tillvara och anställda inom vård ochomsorg skall få stöd och uppmuntran när de vill starta eget.Resurserna följer den äldre till det boende som han eller honväljer.9. Rätt till anhöriga att få stödDe anhöriga förblir en helt omistlig resurs i äldrevården.Den som tar ansvar och vårdar någon i hemmet eller på annatsätt ställer upp för en vän eller anhörig skall kunna räknamed att kommuner och landsting ger dem stöd och hjälp idet arbetet.10. Rätt till kompensation om service eller vård uteblireller försenasOm inte kommer , om man får vänta påett sjukbesök eller om tiden i väntrummet blir oacceptabeltlång skall en förklaring ges till det. Felet skall rättas till. Omdet inte går skall den enskilde kompenseras på annat sätt.Rätten till skadestånd vid allvarlig skada på grund avfelbehandling skall vara lagfäst och utbetalning ske efterförsäkringsmässiga grunder.11. Rätt till information och ytterligare bedömningarVården skall informera patienten om olikabehandlingsmetoder och komplettera muntlig informationmed skriftlig eller i form av video. Patienten skall ha rätt attvid behov bli bedömd av ytterligare en läkare.12. Rätt att fråga och få hjälp när trygghetsgarantin bristerI varje kommun bör det finnas en namngiven person somenskilda kan vända sig till med frågor och närtrygghetsgarantin brister.Vid brister i sjukvården bör det finnas en instans, t.ex. enpatientombudsman, som man kan vända sig till omsjukhuset inte lever upp till sina åligganden.13. Rätten till kunskap om åldrandetÄldre skall ha rätt till information om det naturligaåldrandet och var man kan få veta mera om eventuellaproblem. Det har talats och skrivits mycket omdemenssjukdomar , så mycket att en del äldretrott att symtom på normalt åldrande var tecken på demens.I har man därför med framgång ordnat möten föräldre som oroats över sin försämrade minnesfunktion. ISverige skulle vi behöva genomföra likartadeinformationsaktiviteter.Folkpartiet liberalerna anser att de riktlinjer för trygghetför äldre som redovisas här bör ges regeringen till känna ochatt de bör beaktas i samband med den pågående översynenav samt hälso- och sjukvården, liksom vid deöverläggningar staten har med företrädare för kommuner ochlandsting.Speciella problemVåld mot äldreDet finns en risk för övergrepp i hemmet särskilt avdemenssjuka i och med att kraven på den anhörigesvårdinsatser blir för stora. Man orkar inte och blirman ofta isolerad från sitt övriga umgänge. Det finns intemycket forskning på området men de kartläggningarsocialstyrelsen gjort visar att våld mot äldre förekommer isåväl hemmet som på vårdinrättningar. Det är uppenbart attdet är ett skrämmande och dolt problem.I senaste rapport som bygger på en enkätriktad till äldrevårdspersonal i och Malmöhuslän, berättas om 38 fall av övergrepp under 1992 och 1993.Det förekommer att personalen nyper, slår och hotar degamla. Den som inte äter som personalen vill riskerar att blitvångsmatad genom ett hårt grepp i nacken.Socialstyrelsens arbete har lett till rekommendationer(1994:1) om hur man skall förebygga ochförhindra att äldre människor utsätts för övergrepp. Det ärviktigt att dessa erfarenheter sprids såväl till vårdpersonalsom till anhöriga. Förutom att sprida skriftligt material böräven konferenser och seminarier ordnas för att motverkavåldet gentemot äldre. Det bör också göras fortlöpandeuppföljningar av förekomsten av våld mot äldre.Flyttning av äldreBostadsbyte på äldre dar kan ibland ha en positiv effekt,ibland medföra negativa hälsoeffekter. Vilket resultat det blirberor på många faktorer: ekonomisk situation, tidigarebenägenhet till bostadsbyte, civilstånd, sociala nätverk, ochom man äger eller hyr sin bostad -- allt detta kan påverka hurden äldre kommer att må efter bostadsbytet.Många studier visar att flyttning av äldre kan medföraökad dödlighet och en minskning av funktionsförmågan ochlivskvaliteten. Depressioner och förvirringstillstånd är inteovanliga. Viktiga faktorer är om flyttningen skett individuellteller institutionsvis, om den förberetts genom samtal och omden varit frivillig. Äldre som överförs mot sin vilja frånnormalt boende till långvården reagerar ofta negativt redanunder har utfärdatrekommendationer om vad man skall tänka på vid flyttning.Utgångspunkten är att individen själv skall bestämma varhon vill bo. Vi anser att effekterna av rekommendationernautvärderas nu när förflutit sedan de utkom.LäkemedelsbehandlingDet är väl känt att läkemedelsanvändningen ökar medåldern. Detta gäller bl.a. lugnande medel och sömnmedel ochmedel mot depression. har i sin utvärderingav Ädel-reformen påtalat stora skillnader mellan olikasjukhem när det gäller förskrivning av lugnande medel ochsömnmedel och framhåller att utbildningen iläkemedelshanteringen och rutinerna för delegering måsteförbättras.Läkemedelsbehandling av äldre erbjuder speciellaproblem. Äldres sjukdomar kan t.ex. skilja sig från yngres.Depressioner är exempel på en sådan sjukdomsgrupp. Vidarekompliceras behandlingen av att många äldre har flerasjukdomar och därför använder flera olika läkemedelsamtidigt som kan påverka varandras effekter. Äldresförmåga att bryta ner och utsöndra läkemedel kan varanedsatt vilket har betydelse för vilken dosering man väljer.Vi anser att skälen bakom läkemedelsförskrivning till äldremåste analyseras närmare. I finns receptmaterial ochannnat underlag som gör sådana studier möjliga.Utbildningsinsatser bör sedan genomföras för att avhjälpapåvisade brister i kunnandet både hos förskrivare och andrapersonalkategorier som ansvarar för läkemedelshantering tilläldre. Också de äldre själva bör beredas möjlighet att lära sigmer om hur de skall använda sina läkemedel på ett korrektsätt.Ändring av attityder till äldreSist men inte minst är det viktigt att ändra attityderna tilläldre. har i en av sina böcker refererat till enuppsats av en 12-årig pojke som frågar: ''Varför är det finareatt vara en gammal möbel än en gammal människa?'' Fråganär skrämmande men tyvärr ligger det en sanning i den.Åldrandet betraktas inte som en särskilt positiv del av livet.Visserligen beskrivs ålderdomen ibland som en periodkarakteriserad av vishet, men alltför ofta ges en bild av trötta,långsamma och glömska individer.I alla sammanhang måste vi arbeta för att ändra dennegativa attityden till äldre och åldrandet. Det kan ske genomförmedling av kunskaper om vad åldrandet egentligeninnebär. Man kan också påverka mer känslomässigakomponenter genom t.ex. att inte prata och skriva så mycketom sjukomar utan i stället ta upp mera om äldres positivaförmågor i massmedier. Också äldre måste få en insikt omvikten av hur de uttrycker sig. Man skall t.ex. inte säga ''jagär bara pensionär''.Åldersdiskriminerande attityder och fördomsfullbehandling av äldre i vårt samhälle måste bekämpas med allkraft. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de riktlinjer för trygghet föräldre som redovisats i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de riktlinjer för trygghet som redovisats i motionen börbeaktas i samband med pågående översyn av socialtjänstensamt hälso- och sjukvården, liksom vid de överläggningarstaten har med företrädare för kommuner och landsting,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om våld mot äldre,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flyttning av äldre,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om läkemedelsbehandling av äldre.