ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Bo502 · 1995-01-25 00:00:00 — Det är dags att se till att alla barn, oavsett omdet är människans eller djurens, ska få rätt till så reninomhusluft som möjligt.Förbjud därför all återluft, främst i våra barnstugor menäven i alla övriga utrymmen där levande varelser vistas.Under har luftvärmens vara eller inte varadiskuterats.Förespråkare för luftvärme har fram till våren 1994förklarat det vara nödvändigt att använda återluft i dessasystem för att de ska fungera. Utan återluft har man sagt attluften blir torr samt att trovärdigheten i exportsammanhangifrågasätts.På senare tid har luftvärmeförespråkare ändrat uppfattningoch pläderar nu för luftvärme utan återluft, som bästaalternativ ur många synvinklar: energiförbrukningen bliroförändrad, den relativa fukthalten blir oförändrad ochtilluften blir rentav bättre utan återluft. För att nämna några viktiga exempel.Under våren 1993 var på gång med förberedelserför att förbjuda återluft och därmed kanske också luftvärme.Det utbröt milt sagt en synnerligen livlig diskussion mellanmyndigheter och återluftsförespråkare.Av det tilltänkta totalförbudet mot återluft blev ett förbudmot återluft till sovrum och att krav infördes på att återluftska renas. Återluft i bostäder tillåts endast om luften från enlägenhet återförs till en och samma lägenhet. Dessa reglerträdde i kraft den 1/1 1994.Från och med den 1/1 1994 tillåts återluft i barnstugor ochandra lokaler för motsvarande verksamhet endast där detgenom särskild utredning har visats att det är lämpligt samtunder förutsättning att den återförda luften renas och medsärskilda krav på luftkvalitet, ventilation och installationer.Ansökningarna till Arbetarskyddsstyrelsen (det ärYrkesinspektionen som granskar ansökningarna) bedömssom väldigt få efter de nya och stränga kraven.Men i praktiken är redan återluft i djurstallar förbjudet, dåbåde ventilationsföretag, lantbruksforskare ochlänsstyrelsernas lantbruksenheter avråder från återluft. Mananser kanalsystem oacceptabla. Återluft utan kanalsystem äri praktiken omöjligt.Varför har man inte från Arbetarskyddsstyrelsen ochBoverket kunnat avråda från återluft som m flgjort?Varför inte ta steget fullt ut och förbjuda återluft i alla deutrymmen där levande varelser vistas?Jag anser att totalförbud mot återluft måste införas i allautrymmen där levande varelser vistas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om totalförbud mot återluft i utrymmendär levande varelser vistas.
mot · GI02Bo505 · 1995-01-25 00:00:00 — Snabbare hantering av bygglovsärenden Med krympande ekonomiska resurser ute i kommunernahar kommunstyrelsens ledningsfunktion blivit allt viktigareför att, i samarbete med näringslivet, skapa förutsättningarför sysselsättningsfrämjande åtgärder. Det kan gälla att ändragällande detaljplaner eller/och samordna olika förvaltningarsarbete med tillståndsfrågor o.dyl.I många kommuner har kommunstyrelsen själv tagit överplanansvaret från , medanbygglovgivning och övrig myndighetsutövning enligt plan-och bygglagen (PBL) ligger kvar hos byggnadsnämndeneller annan motsvarande nämnd.Det har på en del håll lett till en dualism, därbyggnadsnämnden vid bygglovprövningen, i avvaktan påplanändring, medvetet försenar angelägna projekt, för attdärigenom markera sin maktposition som myndighet. Dettaär en situation, som lagstiftaren inte till fullo förutsett, ochsom därför bör åtgärdas.Vid plan- och bygglagens tillkomst 1987 togsdispensmöjligheten från gällande planer bort ochbyggnadsnämnden fick bara möjlighet att medge mindreavvikelser. Det har i många fall lett till en onödig ochkostsam planbyråkrati, som försenar eller omintetgörangelägna projekt.Under remissbehandlingen av PBL infördes i 8 kap. 14 §PBL en bestämmelse om bygglov under högst förtillfällig åtgärd, när gällande plan reser hinder för permanentbygglov. Denna bestämmelse erbjuder möjlighet att på ettpraktiskt sätt lösa bygglovsfrågan tillfälligt i avvaktan påplanändring, om vill samarbeta positivt.Vill inte samarbeta, kan ansökan avtillfälligt lov avslås, även om kommunstyrelsen ochfullmäktige genom beslut ställt sig bakom den åsyftadeåtgärden. Denna avslagsmöjlighet bör elimineras genom etttillägg i den nämnda 14 §.Vi föreslår, att första stycket i PBL 8:14 får följandelydelse: ''Kan bygglov inte lämnas på grund avbestämmelserna i ll eller 12 §, får bygglov för tillfällig åtgärdlämnas, om sökanden begär det. Sådant lov skall lämnas, omden ansökta åtgärden har stöd i detaljplanebestämmelse omtillfällig användning av byggnad eller mark, eller omkommunstyrelsen och kommunfullmäktige uttalat sitt stödför åtgärden''.Med denna enkla åtgärd kan tillfälligt bygglov lämnas, iavvaktan på att beslutad planändring genomförs, ochpermanent bygglov lämnas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att (PBL) skallkompletteras med i motionen föreslagen text för attdärigenom underlätta och påskynda bygglovgivningen förangelägna projekt.
mot · GI02Bo508 · 1995-01-25 00:00:00 — Antalet bostadsbränder har varit ca25 000 varav ca 14 000 i villor och 11 000 i flerfamiljshus. Detta innebär en viss ökning jämförtmed tidigare.Antalet personer som omkommer genom bostadsbrändervisar också en ökning. omkom 110 personer motcirka 80--90 personer . Någon statistik över antalet brandskadadepersoner finns inte tillgänglig, men mycket tyder på attantalet är stort.Antalet bränder tycks vara någorlunda undersenare år medan kostnaderna för ersatta brandskador visar enicke obetydlig ökning.Kostnaderna för bostadsbränder som erläggs avförsäkringar uppgår till 800--. Bostadsbränderna förorsakar såledesårligen i vårt land stora kostnader och många mänskligatragedier.Efterundersökningar visar i många fall att brändernakunnat minska i omfattning genom att brandvarnare varitinstallerade och gett signaler i ett tidigt skede ibrandförloppet. Stora skador hade därigenom kunnatundvikas. Men efterundersökningar visar också att mångabränder hade kunnat upptäckas och attantalet innebrända hade kunnat minska om brandvarnarefunnits i bostaden.Vi anser därför att en bestämmelse bör införas i svenskbyggnorm att brandvarnare installeras i samtliga bostäder.Innan en lag kan träda i kraft bör man genom en intensivinformationskampanj till samtliga hushåll upplysa ommöjligheten att med detta enkla medel förebygga ochbegränsa bränder.Då vi tidigare motionerat i denna fråga ochbostadsutskottet uttalat sig positivt om motionens syfte meninte velat ge regeringen till känna vårt krav om att i lag införatillägg om installation av brandvarnare i samtliga bostäder,återkommer vi med vårt krav. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett tillägg i svenskbyggnorm om installation av brandvarnare,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information till hushållen ombrandvarnare i våra bostäder.
mot · GI02Bo509 · 1995-01-25 00:00:00 — , i storleksordning näst största insjö, harmycket stor betydelse för vattenförsörjningen i norraGötaland. Den stora vattenytan är uppdelad på fyra län,, , och . Ett antalkommuner och ett tjugotal tätorter tar sitt färskvattenfrån . Minst 200 000 människor får vätternvatteni sina kranar.Vättern är i flera avseenden en unik insjö. För svenskaförhållanden är det en mycket djup sjö med få till- ochfrånflöden. Vattnet har därför en lång omloppstid på cirka60 år. Vattnet är också förhållandevis näringsfattigt. Dessafaktorer gör sjön extra känslig för föroreningar ochmiljögifter.Vätterns föroreningskänslighet konstaterades . Sedanmitten av samarbetar länsstyrelserna ochkommunerna runt sjön samt industrin i . Mätningar av föroreningar hargenomförts och program har upprättats. 1989 bildadesVätternvårdsförbundet som fortsätter den tidigarekommitténs arbete. Förbundet har upprättat en nyvattenvårdsplan VÄTTER 90.Hotet mot vatten kommer från olika källor:Kommunernas avlopps- och dagsvattenssystemIndustrinsavloppsvattenNäringsläckage från kringliggande mark-och skogsområdenInternationella luftföroreningarOlyckor med miljöfarliga transporter på vägarna runt sjön.Trots utbyggnaden av olika reningsanläggningar tillförsVättern på olika vägar stora mängder närsalter,tungmetaller och kemiska föroreningar.Som färskvattenreservoar är av nationellt intresse.Försurning och andra miljöförändringar gör merabetydelsefull på för ett större område än det somidag utnyttjar sjön. Målsättningen måste därför vara att dessvatten för framtiden alltid ska kunna placeras i högsta klassnär det gäller vattenkvalitet. Det krävs därför att man lyfterskyddsfrågan till nationell nivå. bör vara ettriksobjekt och dess vatten hanteras på ett sådant sätt.Riksdagen bör uttala att är riksobjekt somfärskvattenstäkt enligt naturresurslagen och skall omgärdasmed speciella skyddsbestämmelser.Medel till miljöövervakningI vattenvårdsplanen, 90, redovisas principiellaställningstaganden och strategier för hur situationen iVättern skall förbättras. Dessa ställningstaganden grundaspå kunskaper insamlade genom utförd miljöövervakninginom PMK (programmet för övervakning av miljökvalitet)och övervakning samordnad och finansierad avVätternvårdsförbundet. Arbetet med åtgärdsplanen bedrivshuvudsakligen i olika åtgärdsgrupper som ska arbeta framförslag mot bakgrund av kunskaper om miljösituationen iVättern. Det arbete som bedrivs är angeläget mot denbakgrund som vi ovan redovisat om betydelse förframtiden. Det är därför viktigt att de länsstyrelser som finnsrunt och resurser förstärksså att planerade forsknings- och övervakningsprogram kangenomföras i önskad omfattning. Staten bör ta ökatekonomiskt ansvar i genomförandet av programmet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör vara ett riksobjekt som färskvattentäkt enligtnaturresurslagen och bör omgärdas med speciellaskyddsbestämmelser,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statligt ekonomiskt ansvar förgenomförandet av miljöövervakningen i .
mot · GI02Bo512 · 1995-01-25 00:00:00 — Den nya ventilationstekniken har skapat stora problem.Med hjälp av fläktar tvingas luften ta onaturliga vägar. Attöppna ett fönster sätter ventilationssystemet ur bruk, varfördet på många ställen installeras fasta fönsterpartier. Allt ärberäknat att fungera på bästa sätt, men i praktiken är det heltannorlunda.Störande ljud från fläktar, drag, fel temperatur och dåligluftkvalitet blir ofta resultatet. Ju mer avanceradeventilationsanläggningar, desto svårare problem. Det behövsinte sällan specialutbildade tekniker för att åtgärda enanläggning, som inte fungerar. Styr- och reglerutrustningenär ofta inlåst och kan därför inte nås av folk på platsen, vilketockså tycks vara avsikten. Anläggningarna är bådeskrymmande och dyra och bidrar till att kostnaden för om-och nybyggnad skjuter i höjden.Naturlig ventilation, eller självdragsventilation, vartidigare den helt dominerande metoden att ventilera lokaleri . Det är först under de senaste 30--40 åren, sommekanisk ventilation har förekommit mera allmänt. Ändåfinns det många fördelar med självdragsventilation, t.ex.enkelheten, driftssäkerheten, obefintlig elförbrukning ochavsaknad av buller.Ett viktigt skäl till införande av mekanisk ventilation harvarit den rådande lagstiftningen, som krävt vissa specifikaventilationssystem. En sådan tvingande lagstiftning finnsinte längre. Genom och denregelsamling som finns i anslutning därtill formuleras ett s.k.funktionskrav: ''Ett rum skall ha kontinuerlig luftväxling''.Även de senaste byggreglerna, BBR-94, har med termen''kontinuerlig.'' En allmän uppfattning är att detta innebärkrav på mekanisk ventilation. Så är emellertid ej fallet.När representanter för en kommuns miljöansvariga ellerför Arbetarskyddsstyrelsen undersöker luftkvalitén i t.ex. ettklassrum är det oftast fråga om att mäta koldioxidhalten. Denfår inte överstiga 1.000 ppm. Om man mäter i ett fullsattklassrum, som har stängda fönster och där eleverna vistatsunder en lektion, klarar rummet som regel inte det uppsattagränsvärdet, vilket dessutom är ett värde som är godtyckligtvalt. Resultatet av mätningen blir ofta ett föreläggande omatt vidta åtgärder, vilket är lika med installation av ett nyttventilationssystem. Detta kan, med hänsyn till vad somframhållits ovan, vara en dyr och dålig lösning.Undersökningar visar också att skolelever, som vistas i äldrelokaler med självdragsventilation, inte drabbas av allergier isamma utsträckning som elever i nyare skolsalar medmekanisk ventilation. Ny teknik, som använder sig avnaturlig ventilation, finns numera och installeras påflera håll.Boverket, som handhar dessa frågor, bör informeraansvariga myndigheter om att man är neutral vid val avventilationssystem. Man bör dessutom utforma informationom ventilation och skötsel av denna, som är begriplig fördem som skall fatta beslut om byggnation i t.ex.kommunerna och för dem som skall sköta anläggningarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kraven på ventilationssystem.
mot · GI02Bo513 · 1995-01-25 00:00:00 — Skador vid översvämningar efter reglerade vattendrag I samband med stora översvämningar uppkommer iblandskador på egendom av olika slag. Dammar brister, vägarförstörs, källarvåningar översvämmas och hela byggnaderraseras, eller flyter bort, för att nämna några exempel. I endel fall har också hela industrier raserats. Kraftbolagen somäger vattenregleringsrätten är ofta ovilliga att diskuteraersättningar till dem som drabbas ekonomiskt, trots attvattenkraftsproduktion är mycket lönsam och mycket välskulle tåla denna lilla pålaga.I allmänhet är det samhällets olika instanser som får gå inoch täcka de ekonomiska skadorna, reparera vägar och broareller återuppbygga en raserad industri, som i de flesta fallär mycket viktig ur regional synpunkt. Privatpersoner somdrabbas har ytterst små möjligheter att få rimlig ersättningför skadad eller förlorad egendom. De försäkringar somnumera är möjliga att teckna mot denna typ av skador harockså, i den mån denna möjlighet utnyttjas, mycket högasjälvrisker.Privatpersoner drabbas ofta hårt ekonomiskt utan att de harmöjlighet att få ersättning.Under hösten 1993 drabbades de som bor efter en del älvari av stora översvämningar. De som bor efter älvarnafår i många fall stå för större delen av kostnaden. Dettaförhållande är inte rimligt. Det orättvisa förhållandet inomdetta område bidrager också till att skapa en negativinställning till vattenkraftsproduktion. Det skulle gå attavsätta en liten del av kraftindustrins vinster för att lösadetta angelägna problem.Det skulle gå att konstruera en fond som täcker denna typav skador, som finansieras och även eventuellt förvaltas avkraftindustrin. En sådan fond skulle inte påverkavattenkraftsproduktionens vinster märkbart om den blirrikstäckande, men den skulle vara av mycket stort värde förde drabbade. Den nu rådande ordningen är inte rimlig.Privatpersoner och samhället, i olika former, får täckakostnaderna när de uppstår, medan de som gör de storavinsterna inte drabbas alls.Regeringen bör ta upp förhandlingar med devattenkraftsproducerande företagen om inrättandet av enriksomfattande fond som ersätter översvämningsskador efterreglerade vattendrag, med en generös tillämpning. I andrahand bör lagstiftning aktualiseras.Denna typ av skadereglering bör också vara ett villkor vidomprövning av gamla vattendomar och fastställande av nya. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ersättning för skador i samband medöversvämningar efter reglerade vattendrag.
mot · GI02Bo514 · 1995-01-25 00:00:00 — Krav på miljömärkning av olika produkter har blivit en alltviktigare fråga för konsumenterna, den borde gälla ävenbostäder. Problemen med sjuka hus är välkända: radonhus,flytspackel, mögelhus, PVS-material, bristande ventilationm.m. De boende har ofta svårt att bedöma en lägenhetskvalitet om man inte har specialkunskaper. Bostäder bordekvalitetsmärkas med ett system som är begripligt och gör detmöjligt att jämföra olika bostäder. och miljövänligabostäder med god information om byggnadsmaterial,byggsystem, miljöpåverkan m.m. skulle bli mer eftertraktadeoch bidra till en positiv utveckling av våra boendemiljöer.Bostadsutskottet har uttalat att ett system medkvalitetsmärkning av bostäder är en viktig fråga, men attregelsystemet är svårt att forma, inte minst med tanke på attdagens byggregler har förenklats och att ansvaret vilarmer på byggherren. Frågan skulle lösas med enöverenskommelse mellan bostadsmarknadens parter, och detförutsattes att regeringen, om det var nödvändigt, skulle tainitiativ i den här frågan. En överenskommelse är kanskemöjlig, men det är lämpligt att den lagstiftande parten statenär med i ett sådant arbete. föreslår därför attriksdagen ger regeringen i uppdrag att tillsätta en utredning,för att komma med förslag om obligatoriskkvalitetsmärkning av bostäder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning meduppgift att komma med förslag om obligatoriskkvalitetsmärkning av bostäder.
mot · GI02Bo515 · 1995-01-25 00:00:00 — Ändring i bostadsrättslagen vid försäljning Ändring av lagstiftningen gör det nu lättare att omvandlahyresrätter till bostadsrätter. Ett problem som kan öka iomfattning om bostadsmarknaden stabiliseras är, att iattraktiva områden, typ , enspekulationsvåg uppstår i samband med en omvandling avhyresrätter till bostadsrätter. I ett omskrivet fall, i ,har tre lägenheter i ett kommunägt hus köpts för ca 1 miljonkronor för att bjudas ut för ca 3 miljonerkronor. Den kooperativa form av bostadsförvaltning sombostadsrätten innebär, är utmärkt om den kan befrias frånluckrativa spekulationsmöjligheter. I det här fallet leder denockså till ytterligare segregation, som redan är ett stortproblem i storstäderna. En översyn av bostadsrättslagen mednågon form av hembudsskyldighet och översyn avskatteregler är tänkbara åtgärder för att stävja problemet.Frågan bör utredas och åtgärdas innan problemet får enstörre omfattning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om hurproblemet med spekulation vid omvandling av hyresrättertill bostadsrätter skall åtgärdas enligt vad som sägs imotionen.
mot · GI02Bo518 · 1995-01-25 00:00:00 — Fel material och fel metoder 60-, hus har tyvärr byggts utan störrematerialinsikter. Vi har därför i ökande grad fått riva, saneraoch bygga om de ''sjuka'' husen. Blandade nya, oftanaturfrämmande plastmaterial skapade oanade effektertillsammans med byggmetoder, som inte använde sig avgamla beprövade kunskaper och erfarenheter. Husen blevsom plastpåsar, de slutade andas, blev sjuka och skapadestora hälsoproblem, som vi får brottas med en lång tidframöver.Utvidga byggfelsförsäkringenIdag finns en byggfelsförsäkringslag, som gäller ochomfattar ny- eller ombyggnad av flerbostadshus.Miljöpartiet de gröna vill utvidga lagen till att också omfattaarbets-, fritids- och skollokaler.EkologiVis av erfarenheterna vänder sig nu allt fler till ''gamla''metoder och material, när de bygger. Man återerövrarhundraåriga erfarenheter och finner på nytt kvaliteterna i trä,sten och tegel. Konsten att bygga ''friska'' hus har blivit enefterfrågad kunskap. Ändå är har vi lång väg kvar innan helasamhället omfattas av denna nygamla syn och ekologiskaförståelse. byggs hus med material och medmetoder, som långt ifrån stämmer överens medkretsloppstanken och det hållbara samhällets materialbas.Svensk husprovning ABMiljöpartiet de gröna vill därför på nytt ta upp tanken påatt höja kraven på byggandet. Vi vill införa en återkommandekontroll, likt den vi gör med bilar. Låt oss kallakontrollorganet för ''Svensk husprovning AB'' och ge det iuppdrag att förslagsvis görakontrollbesiktningar. Dessa skall då inkludera hälso- ochmiljörelaterade undersökningar. I likhet med bilprovningenbör motsvarigheter till ombesiktning och körförbud införasför fastighetsägare. En möjlighet kunde vara att hyresgästerföreläggs betala hyrorna till spärrat konto hos husprovningenintill dess rättelse sker.InomhusklimatDet är av stor vikt att byggnadsmaterial varudeklareras ochatt gränsvärden för kemiska ämnen sätts så lågt att astmatikeroch allergiker utan obehag kan vistas i byggnader.RadonsäkringRadonsaneringen måste prioriteras med målsättning att haradonsäkrat samtliga konstaterade radonfällor . Gränserna skall skärpas. Radongashalter över150 Bq/m3 får inte accepteras.Ett verkningsfullt instrumentMiljöpartiets förslag om en allmän och periodiskhusbesiktning skulle ge oss det verkningsfulla instrument vibehöver för att snabbt komma till rätta med de ''sjuka''husen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om utvidgningav byggfelsförsäkringslagen till att också omfatta arbets-,fritids- och skollokaler,2. att hos regeringen begär förslag om skapandeav ett ''Svensk husprovning AB'' enligt vad som anförts imotionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att allergiframkallandebyggmaterial bör förbjudas och att gränsvärden för kemiskaämnen bör sättas så lågt att astmatiker och allergiker utanobehag kan vistas inomhus,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ytterligare skärpa kraven påhögsta tillåtna radongashalt i alla byggnader.
mot · GI02Bo519 · 1995-01-25 00:00:00 — Det är skillnad på husVi har ''sunda'' hus och vi har ''sjuka'' hus, vi har hus somstått och vi har hus som ruttnat ned på någrafå. decenniers byggnadsmaterial tillsammans medmetoder och för snäva tidsramar har skapat ett omfattandebyggbestånd av sämre kvalitet. Väldiga kostnader läggs nuned för att framför allt allergisanera bostäder, skolor ochdaghem. En total sanering i alla byggnader för att bli kvittmaterial som avger påtagliga kemiska emissioner av flyktigaorganiska ämnen, är ett gigantiskt och långsiktigt arbete. Vihar, som tur är, börjat inse problemen och anträder, om änlångsamt, vägen tillbaka till naturmaterialen. Desammansatta naturfrämmande materialämnena, som inte gåratt återanvända och inte går att återvinna, måste vi leva medlänge än och försöka hitta lösning för. Vi är ocksåsnart tillbaka ifrån det stora slöseriet med bra naturenligtbyggmaterial. Att riva oselektivt, utan rivningsplan, utan attta till vara materialet för återanvändning har varit en mycketdålig hushållning med resurser.Miljöklassning och differentierad fastighetsskattUtifrån insikten att våra hus har större eller mindreåteranvändningsvärde, att de är mer eller mindre energisnåla,att de är mer eller mindre utformade efter ekologiskt hållbaraprinciper och därmed är mer eller mindre bra ur miljö- ochhälsosynpunkt, ger oss anledning att införa enmiljöklassning av våra hus och i förlängningen undersökamöjligheterna att miljöklassa alla byggnader. Liknandeklassningsystem för hus finns , mer eller mindreutvecklade, i , , och . Föratt sedan skynda på en utveckling mot ett ekologiskt ny- ochombyggande bör en differentiering i fastighetsskatteninföras.I en annan motion har de gröna föreslagit enmer entydig definition av begreppet ''ekologiskt byggande''.Med en sådan definition blir det lättare att införa en speciellmiljöklassning av hus. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning ommiljöklassning av hus,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten att miljöklassa allabyggnader,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om differentierad fastighetsskatt.