mot · GI02Fi35 · 1995-05-10 00:00:00 — Det är märkligt attkvittningsrätten enligt regeringen och inte börinföras så att detta ''glapp'' kan undvikas. Det ärinte rimligt att ska riskera att nya företag inte startaspå grund av att kvittningsrätten dröjer. Regeringen börskyndsamt lägga fram förslag till de lagändringar sombehövs för att reglerna ska kunna tillämpas med verkan frånoch med inkomståret 1995.Regeringen aviserade i budgetpropositionen att man avsågatt överväga införandet av ett system med riskkapitalavdrag.I kompletteringspropositionen har detta nu reducerats till attett temporärt riskkapitalavdrag ska införas.Kristdemokraterna har länge arbetat för införande av ettriskkapitalavdrag som en av flera vägar för att underlättastartande och expansion av företag. Detta instrument förförnyelsen av företagsbeståndet ska inte vara beroende avkonjunktursvängningen utan vara långsiktigt. Därför böravdragsmöjligheten vara permanent. Detta bör gesregeringen till känna.Arbetsrätten är till framförallt för att värna den anställde iförhållande till arbetsgivaren. En stark arbetsrätt ger trygghetför den anställde vilket i sin tur är en styrka för företagen.På vissa områden kan dock utformningen av arbetsrättenfungera som ett hinder för företagexpansion.Kristdemokraterna förordar en arbetsrätt i enlighet med densom den tidigare riksdagsmajoriteten beslutade. Dethandlade om möjligheten att undanta två personer frånturordningsreglerna vid uppsägning. Fackets vetorätt videntreprenader avskaffades och förbud mot blockad avenmansbolag infördes. Möjligheten till prov- ochvisstidsanställning förlängdes från sex till tolv månader.Kristdemokraterna vill återinföra denna lagstiftning ochdessutom pröva möjligheten till visstidsanställning i två år.En annan arbetsrättslig förändring som skulle kunna få enpåtaglig effekt när det gäller rekryteringen är att förkorta dentid under vilken arbetsgivaren är skyldig att återanställatidigare uppsagd personal vid nyanställning. En halverad tid,från , gällande för anställda som intefyllt t.ex. kan bedömas ge positivasysselsättningseffekter. Konsekvenserna för arbetstagarnamåste vägas mot den stagnation på arbetsmarknaden somblir följden om inte dessa åtgärder vidtas.Kristdemokraterna avvisar regeringens förslag tillbesparingar beträffande främjande av kvinnors företagande.Till de åtgärder som fordras för att få till stånd många nyaföretag hör att utnyttja den potential som finns blandkvinnorna. Det finns en stor efterfrågan på lån till kvinnligaföretagare. Regeringen föreslog och riksdagenbeslutade om till detta anslag.Regeringens förslag till en 25-procentig neddragning avanslaget är både förvånande och beklagansvärd. Vikristdemokrater anslår 50 miljoner utöver regeringensförslag.4.5 Utveckla tjänstesektornSvensk ekonomi håll er på att tudelas. Exportindustrin gårpå högvarv medan lågkonjunkturen fortfarande dominerarhemmamarknaden. De kraftiga skattehöjningar ochbesparingar som regeringen genomför minskar dendisponibla inkomsten för hushållen. villföra en mer offensiv politik som stimulerar förutsättningarnaatt skapa nya jobb på den svenska hemmamarknaden.Eftersom har svårt att konkurrera medlåglöneländernas produktion av konsumtionsvaror spelarden sysselsättningsintensiva tjänsteproduktionen enavgörande roll för att få ner arbetslösheten.Tjänstesektorn sysselsatte 1993 av arbetskraften ochstod för av produktionen. Privata tjänsteföretag stod för38 % av sysselsättningen och av produktionen, medanden offentliga sektorn stod för av sysselsättningen och20,av produktionen. Industrin stod för avsysselsättningen och av produktionen.Vartannat nystartat företag är ett tjänsteföretag och enligtSCB:s prognosinstitut kommer uppdragsverksamheten attvara den stora tillväxtsektorn fram . Det handlarom olika branscher som bygg- och anläggning, data, miljö,ekonomi, försäkring, media, reklam, underhållning, turism,restaurang, frisör, skomakare, bilreparationer, städbolag ochtvättinrättningar.En politisk stimulans för att påskynda denna utvecklingskulle få påtagliga positiva effekter på antalet nya jobb. Ensänkning av tjänstemomsen skulle öka efterfrågan på olikatjänster inom bl.a. ovanstående branscher, rikta sig mot såvälandra företag som hushåll och därmed ge många nya jobb. Ivårt förslag ingår även en sänkning av arbetsgivaravgifternamed 1,5 procentenhet.Det är absolut nödvändigt att den privata tjänstesektorn gesrimliga förutsättningar att utvecklas om regeringensprognoser för sysselsättningen ska kunna infrias och helstöverträffas. Kunskap och intellektuellt kapital ärtjänsteföretagens största tillgång. Det är därför ytterst viktigtmed en ambitiös satsning på utbildning,kompetensutveckling och forskning. Många avtjänsteföretagen sysslar med säsongsbetonad verksamheteller arbetar med olika uppdrag av kortare eller längre art.För att dessa tjänsteföretagen skall våga anställa krävs enmodernisering av arbetsrätten som gör det lättare att anställapersonal för kortare tid.Varje år utförs mer än 2,7 miljoner heltidsjobb i deninformella sektorn, vilket är mer än i hela det privatanäringslivet och obetydligt mindre än i hela den formellaekonomin. av allt arbete som utförs i utförsi hemmen. Medan allt fler går arbetslösa ökar arbetsbördanför andra genom bl.a. dubbelarbete i såväl den formella somden informella sektorn. Förändringar i skattesystemet ärnödvändiga för att öppna upp marknaden för tjänster riktadedirekt mot hushållen. Dagens höga skattekilar, ,gör att marknaden för den typ av tjänster som går att utförai egenregi i stort sett är utplånad.En skatteväxling, med sänkta skatter på arbetskraft ochhöjda skatter på miljöförorening och förbrukning av energioch ändliga råvaror, skulle vara ett steg mot ett skattesystemsom främjade tjänsteproduktion. Men en differentierad skattpå olika typer av arbeten, där tjänster beskattas lägre änvaruproduktion, är också nödvändig för att underlättatillkomsten av nya jobb inom tjänstesektorn.Kristdemokraterna anser att en sänkning av tjänstemomsenbör ske före en sänkning av matmomsen. I denna motionföreslås därför en sänkning av tjänst emomsen från till12 %. I enlighet med skatteväxlingens princip föreslås ocksåen höjning av olika energi- och miljörelaterade skatter. Dehöjningar av miljö- och energirelaterade skatter som föreslåsi regeringens proposition 1994/95:203 Finansiering av EU-medlemskapet använder vi för att delfinansiera sänkningenav tjänstemomsen. utvecklarresonemangen kring detta i en motion lagd på nämndaproposition.4.6 Kommentarer till regeringens budget 4.6.1 BiståndRegeringen föreslår att reservationsanslag förbiståndsanslaget uppgående till 1 dras in. Föross kristdemokrater synes inte detta rimligt. Även om våraekonomiska problem för oss är kännbara är det inte attbetrakta som anständigt att det till tidigare besparingar påmiljardbelopp adderas ytterligare besparingar på en miljardkronor.4.6.2 Ungdomsorganisationer, Trossamfund, Idrott m.m.Inom område görs ett antal mindrebesparingar som kan synas försumbara när de jämförs medbetydligt större indragningar från andra departement. Detkan ses mera som ett uttryck för att alla departement skallspara än som ett genomtänkt besparingsalternativ.Besparingen gäller stöd till ungdomsorganisationer, 3,2miljoner, stöd till trossamfund, 3,3 miljoner, stöd tillkooperativ utveckling, 1 miljon, stöd till utveckling av ideellverksamhet, 1 miljon och stöd till idrotten 4,4 miljoner.Sammanlagt 12,9 miljoner. Vi är övertygade om attverksamheterna kommer att leva vidar e utan dessa pengar,men vi är lika övertygade om att besparingen är rentkontraproduktiv. I samtliga fall handlar det om verksamhetersom engagerar många människor, inte minst ungdomar, ochsom snarare behöver utvecklas än avvecklas eftersom deutgör en förebyggande resurs i samhället. Vi avslår därfördessa besparingar.4.6.3 ErsättningsnivåerKristdemokraterna avslår regeringens förslag till sänkningav ersättningsnivåerna för sjuk-, arbetslöshets-, arbetsskade-och socialförsäkringarna samt en sänkning av grundbeloppeti det kontanta arbetsmarknadsstödet.4.6.4 StudiestödStudiestöd till deltidsstuderandeDen som studerar på minst halvtid har rätt tilldeltidsstudiestöd, det vill säga i princip hälften av ett heltstudiestöd. Detta fungerar ganska väl för de utbildningar somär upplagda på hel- eller halvfart. I komvux däremot därutbildningen bygger på kurssystem har dessa reglerkritiserats . Många elever fyller på med kurser som deegentligen inte behöver bara för att bli berättigade till fulltstudiestöd. Detta leder naturligtvis inte till ett effektivtresursutnyttjande vare sig ur den enskildes eller ur statenssynvinkel.Den så kallade finvux-utredningen föreslog enövergång till flexiblare regler när det gäller deltidsstudiestödför komvux-elever. tog ett beslut i denriktningen som skulle träda i kraft . Tyvärrföreslog regeringen att detta beslut skullerivas upp. Något som vi kristdemokra ter motsatte oss. Nuhar regeringen bytt fot och föreslår att studiestödet skallavpassas till studiernas omfattning för elever i komvux ochvid statens skolor för vuxna. Regeringens agerande äranmärkningsvärt och skapar en stor osäkerhet bland dessaelevgrupper.Vi kristdemokrater välkomnar ändå regeringens förslagoch föreslår att dessa nya regler även bör omfatta dem somläser på folkhögskola och är berättigade till studiestöd.Genom att de elever som läser på komvux eller påfolkhögskola får studiestöd i förhållande till studiernasomfattning och inte bara hälften av ett helt studiestödförbättras inte bara resursutnyttjandet. De ekonomiskaförutsättningarna vid deltidsstudier förbättras också, ochstudieavbrotten kommer förhoppningsvis att minska.Sänkt ersättning för vuxenstuderande och barntilläggUnder senare år har bland annat folkhögskolorna erhållitsärskilda medel för att utöka antalet plaster. Tydliga signalerhar dock kommit på att de målgrupper somavsåg s omfattas av den särskilda satsningen inte har råd attutnyttja den resurs som statsmakterna ställt till förfogande.Detta ser vi kristdemokrater mycket allvarligt på.Kristdemokraterna motsätter sig regeringens förslag attsänka ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen ochminiminivån i det kontanta arbetsmarknadsstödet, ochdärmed också de ändringar i vuxenstudiestödet som blirföljden av dessa förslag.Den grupp vuxenstuderande som drabbats hårdast avregeringens politik när det gäller vuxenstudiestöd är de somhar försörjningsansvar för barn, ofta lågutbildade kvinnor.Detta kan vi kristdemokrater inte acceptera och motsatte ossriksdagens beslut att avskaffa barntillägget..Sammanläggning av svux och svuxaStudiestödsutredningen har föreslagit att en samordning avreglerna mellan det särskilda vuxenstudiestödet, svux ochdet särskilda vuxenstudiestödet för vuxna, svuxa ska kommatill stånd . Det gäller bestämmelserna om för vilkentid svux och svuxa maximalt kan beviljas för studier pågymnasial nivå. Reglerna för svuxa bör ändras så att stöd kanutgå för studier på grundskolenivå samt för studier pågymnasial nivå enligt de bestämmelser som gäller för svuxoch studiemedel. Detta skall gälla även förfolkhögskolestuderande.Motivet till detta förslag är att det är liten sannolikhet föratt personer som uppbär arbetslöshetsersättning ska påbörjaen utbildning på gymnasienivå om man enbart får svuxa-bidrag för halva utbildningstiden vilket nuvarande reglermedför. Det är lika angeläget att studerande som redanpåbörjat studier på gymnasial nivå med svuxa-stöd fårmöjlighet att slutföra dessa. Risken är nu stor att mångastuderande avbryter sina studier innan avsett studiemåluppnåtts.4.6.5 KontaktdagarnaDet är av största vikt att föräldrar ges möjlighet att ta delav sina barns vardagsmiljö genom till exempel besök i ochkontakt med barnomsorg och skola. De så kalladekontaktdagarna har bland annat möjliggjort detta. Föräldrarhar möjlighet att disponera två sådana dagar per årfrån det att barnet är tills det är . Regeringenaviserade redan i budgetpropositionen att den skulle föreslåriksdagen att slopa av statsfinansiella skäl ocheftersom föräldrar har möjlighet att utnyttjaföräldrapenningdagar i samma syfte. Detta gäller dockendast till det år barnet fyller 8. föreslårdärför att föräldrar ges rätt att spara iföräldraförsäkringen efter barnets 8-årsdag tills det fyller 12år.4.6.6 Yrkesinriktad rehabiliteringFör att befrämja rehabiliteringsinsatser harförsäkringskassorna möjlighet att köpa yrkesinriktaderehabiliteringstjänster. Regeringen föreslår att medlen fördenna verksamhet minskas med . Dettaär en besparing som vi kristdemokrater bedömer vara rentkontraproduktiv. En väl fungeranderehabiliteringsverksamhet är en av de viktigaste åtgärdernaför att minska antalet förtidspensioneringar, vilket skullevara en samhällsekonomisk vinst, men framför allt en vinstför den enskilde. Trots att rehabiliteringsinsatserna lyfts framsom en av de viktigare åtgärderna inom social- ochvårdpolitiken finns det rapporter som tyder på att tillgångentill rehabilitering försämrats. Rehabiliteringsarbetet behöveralltså snarare ökas och framför allt utvecklas. Vi avslårdärför detta besparingsförslag.4.6.7 Bidrag till missbrukar- och ungdomsvårdDet riktade statsbidraget till missbrukarvård ochungdomsvård skall läggas in i detgenerella statsbidraget. Av statsfinansiella skäl föreslår nuregeringen att det riktade bidraget för påtotalt inte skall betalas ut.Kristdemokraterna föreslår att avslår dettabesparingsförslag. Missbrukar- och ungdomsvård är ytterstangelägen, inte minst förebyggande insatser, öppenvård ochandra frivilliga insatser som kommunerna står för. Att underett halvår inte betala ut några statsbidrag alls ger helt felsignaler och försvårar kommunernas långsiktiga planeringoch arbete.Det förebyggande arbetet för barn och ungdomar görs idaginte bara av utan till stor del av andrakommunala organ. Den framgång den förebyggandemissbrukar- och ungdomsvården har är avhängig samverkanmellan kommunala förvaltningar och organisationer samtmed de frivilliga organisationerna. På nationell nivå tog denförra regeringen fasta på dessa förhållanden och avlämnadedärför en särskild ungdomsproposition. För att skapa ökadkraft bakom de ambitioner som där angavs finner vi detangeläget att man följer upp dessa ambitioner också påkommunal nivå. Kristdemokrater har i tidigare motionerföreslagit att bör förtydliga kommunernas ansvarför det allmänt förebyggande arbetet bland barn ochungdomar och att kommunala barn- och ungdomsplaner börupprättas.4.6.8 SamefondenI kompletteringspropositionen anges att regeringenkommer att dra in ett av utbetalt partistöd om494 från Samefonden till statskassan.Riksrevisionsverket har i sin granskning över statligamyndigheter (budgetpropositionen 1994/95:100 bilaga 10)gjort den bedömningen att medel inte skaanvändas för partistöd. Regeringen har valt att gå pådenna linje. Enligt vår mening är den argumentation som försav regeringen oförståelig. Medlen i Samefonden är samernaskollektiva tillgång. Det förhållandet att regeringenförbehållit sig rätten att utse ledamöter gör inte Samefondentill statens.För /95 äskade medel för bl.a.utbetalning av partistöd till de 11 partier som ärrepresenterade i . Enligt tinget har regeringen iregleringsbrevet för /95 i denna del inteheller angett några särskilda villkor för anslagets användningoch inte heller på annat sätt invänt mot att avseratt utbetala partistöd. Partistödet är inte att se som en utgifttillhörande myndighetsuppdrag, utan det utgårför att partier som är representerade i skall kunnafullgöra sina demokratiska förpliktelser mot det samiskafolket. poängterar vikten av att intesammanblanda denna fråga med de bidrag som utgår tillsamiska riksorganisationer och föreningar och som fördelasav kulturdelegation.I utgår partistöd till partier som finnsrepresenterade i folkvalda organ på riks-, regional- och lokalnivå och från vilka inte avviker vare sig på detsätt valen förrättas eller i fråga om representativitet ochdemokrati. Demokrati förutsätter att politiska partier intehindras att bedriva ett meningsfullt politiskt arbete. Utannågra medel försvåras detta avsevärt. Partistöd utgör engrundpelare i ett folkvalt styrelseskick och ärdelaktigt i en sådan ordning. avvisardärför regeringens förslag att ta medel ur Samefonden ochföreslår istället att partistöd utbetalas också till partierna iSametinget i enlighet med de regler som gäller för partistöd.4.6.9 Skatteväxling för en ekologiskt hållbar utvecklingI proposition 1994/95:203 ang. EU-finansiering föreslårregeringen att olika miljö- och energirelaterade skatter omsammanlagt skall anslås för finansieringav EU-avgift. har i sinjanuarimotion fullt ut finansierat EU-avgiften, varför viföreslår att de får bli ett steg på vägentill en skatteväxling för en ekologiskt hållbar utveckling.4.7 nya besparingsförslagDen tidigare fyrpartiregeringen införde ett system därstudiemedlen kopplades till studieresultatet. En vissstudietakt ska förutsättas för den som vill komma iåtnjutande av studiemedel. Vi föreslår således en besparingpå området.Utbildningsbidrag med låneandel i reguljärtutbildningsväsende m.m. införs.Kostnaderna för bidragsförskott kan reduceras. I dettasammanhang föreslår vi en besparing på 500 000 000 kr.Som ett led i besparingarna föreslås att bostadsbidraget förungdomshushåll, dvs. för personer , utanbarn, slopas.Vi finner det vidare rimligt att de som uppbär pension ochsom har obetalda skatteskulder får se pensionsutbetalningenreduceras.Den pågående rationaliseringen av Väg- och Banverkenbör kunna påskyndas. Det är rimligt att ytterligare 200miljoner kronor utöver regeringens förslag sparas.På en punkt inom arbetsmarknadsåtgärderna kan enbesparing ske. Hitintills har utbildningsvikariat inte i någonstörre utsträckning utnyttjats av den privata sektorn.Regeringens förslag om att arbetsgivaren nu skall få göraavdrag på arbetsgivaravgiften med per dag som enarbetslös anvisas som vikarie av arbetsförmedlingen ärvällovlig och tillstyrks. Däremot är det inte troligt attomfattningen av dessa utbildningsvikariat kommer att nå dennivå som regeringen tror. Därför kan reservationerna fördetta minska med 1 så att det totalt kvarstår4 154 000 000 kr.5. budgetalternativKds har i sin partimotion med anledning avbudgetpropositionen redovisat en politik för en rättvisarefördelningspolitik, en snabbare tillväxt av nya arbetstillfälleninom det privata näringslivet och en kraftfullare sanering avde offentliga finanserna. Våra förslag med anledning avkompletteringspropositionen bygger på de förslag somredovisades i motion 1994/95:Fi216. Nedan följer en tabellmed budgetalternativ från januari 1995:BudgetförstärkningarMinskade utgifter utöverpropositionen95/9698Höjd reell pensionsålder0,53,0A-kassan allmän och obligatorisk----Ny ersättningsgrundande inkomst i sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen (snittinkomst )2,0Förtidspensioner, regeringens förslag accepteras motsv kdsförslag i saneringsprogrammet----Förtida uttag istället för förtidspension efter 61 år2,88,0Delpensionen avvecklas helt0,51,5Utförsäljning av statliga företag, 10 mdr/år , räntevinst1,03,0Besparing på räntebidragen, i stället för höjning avfastighetsskatt1,51,5Återinförande av en karensdag, införande av en andrakarensdag 3,9Presstöd, partistöd, organisations- stöd, m.m.0,10,2Arbetsmarknadsdepartementet0,60,6Utbildningsdepartementet brutto1,2Det nya riktade anställningsstödet avvisas, ränteeffekt,0,70,7Effektivare skatteindrivning0,53,0Minskade statsbidrag till kommunerna med hänsyn tillvårdnadsbidraget2,62,6 12,030,0Höjda skatterBreddad momsbas2,03,0Bankavgift1,01,0Avfallsskatt2,02,0Neutralt momsuttag4,54,5 9,510,5Summa budgetförstärkningar21,540,5BudgetförsvagningarSkattesänkningarMarginalskatten, netto efter införande av slopat grundavdrag2,5En procent av egenavgiftshöjningen avvisas 4,8Slopad dubbelbeskattning av riskkapital3,256,5Kvittningsrätt vid förlust i enskilda näringsverksamheter0,70,7Riskkapitalavdrag----Royaltyinkomster befrias från skatt på patenteradeuppfinningar0,050,05Sänkning av arbetsgivaravgiften med 1,5 %3,156,3Sänkning av fastighetsskatten1,51,5Ingen fastigh.skattehöjning, jord- och skogsbruk1,01.0Slopade sociala avgifter på anställdas vinstandelar iföretagen0,10,1 12,2520,95UtgiftsökningarVårdnadsbidrag2,62,6Ett riktat bidrag för vård och omsorg till kommun ochlandsting 4,8Kompensation till sämst ställda pensionärer0,50,8Långtidssjuka ersättning0,150,15Ersättningsnivåhöjning i sjuk- och arbetsskadeförsäkring80 %2,0Nej till åldersgräns i a-kassan0,50,5Familjepolitik, föräldraförs. barnbidragsomläggning0,51,3Ingen senare utbetalning av barnbidrag0,0250,05Miljöförbättrande åtgärder0,40,4Jordbruk, avbytartjänst, miljöstöd0,50,5Regionalpolitik0,50,5Biståndsanslaget, nivåhöjning0,30,3Förstärkningar, tullen, polisen, domstolarna ochkriminalvården0,51,1Kommunala flygplats er i skogslänen0,0150,015Satsningar på utbildningsområdet0,7 7,1910,215Summa budgetförsvagningar19,4435,965Bugetförstärkning utöver regeringens förslag2,064,535En del av dessa förslag har accepterats av regeringen.Vi yrkar på att resterande förslag genomförs underbudgetperioden och lägger dem därför till grund för våraförslag med anledning av kompletteringspropositionen.95/969812 månBudgetförstärkning från januarimotionen2.0604.535Nedan redovisas vilka finansieringsåtgärder somkristdemokraterna inte kan acceptera:Engångsvisa finansieringsåtgärderIndragningar av reservationsmedelUtrikesdepartementetBidrag till internationella biståndsprogram--1 000Övrig engångsvis finansieringArbetsmarknadsdepartementetBidrag till --300SocialdepartementetMissbrukarvård--215Yrkesinriktad rehabilitering--70Summa icke-accepterade Engångsvisa finansieringsåtgärder--1.585Varaktiga finansieringsåtgärderArbetsmarknadsdepartementet ersättningsnivå i arbetslöshets- försäkringen, netto--2.500--2.025NäringsdepartementetKvinnors företagande--35--35MiljödepartementetKalkning av sjöar--30Miljöforskning--37--67--67CivildepartementetTrossamfunden--3,3Ungdomsverksamhet--3,2Kooperativ utveckling--1Ideell verksamhet--1Stöd till idrotten--4,4--13--13Summa varaktiga budgetförsvagningar--2.615--2.140InkomstförstärkningarMiljö- och energirelaterade skatter enl. prop. 2033.2003.200Breddning av fastighetsskatt enl. prop. 2032.9002.900BesparingarSkärpta regler för bidragsförskott500500Slopat bostadsbidrag för ungdomshushåll400400Rationalisering av Ban- och Vägverket200400Återgång till tidigare regler för studiemedel i relation tillresultat500500Utbildningsbidrag med låneandel i reguljärtutbildningsväsende m.m.700700Besparing utbildningsvikariat1.4001.400Ej betald skatt ger lägre pension1.3001.300Summa varaktiga budgetförstärkningar, netto8.4859.160Avvisande av matmomssänkning7.7007.700Budgetförstärkning utöver regeringens förslag inkl.jan. mot.16.66021.395Nya utgifterTjänstemomssänkning7.8007.800Fastighetsskatteväxling till kommunerna2.9002.900Budgetförstärkning5.96010.695Förstärkning inkl ränteeffekt 96-- 8 12.000 Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på proposition 1994/95:150godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken somanförts i motionen,2. att med avslag på proposition 1994/95:150godkänner de allmänna riktlinjer för budgetpolitiken somanförts i motionen,3. att avslår regeringens förslag tillavdragsbegränsningar för pensionsförsäkringspremier ochindividuellt pensionssparande,14. att beslutar återinföra den rätt till kvittning avunderskott i näringsverksamhet mot inkomst av tjänst somgällde fram till ,5. att beslutar att fastighetsskatten påindustrifastigheter (0,) och kommersiella lokaler ()införs och att inkomsten överförs till kommunsektorn,6. att avslår regeringens förslag om sänkning avlivsmedelsmomsen,7. att avslår regeringens förslag till sänktkompensationsnivå i föräldraförsäkringen,8. att avseende yrkesinriktad rehabiliteringavslår regeringens förslag om sänkt rehabiliteringspenning,9. att avslår regeringens förslag till sänktkompensationsnivå i sjukersättningssystemen,10. att beslutar om att skall gällai sjukersättningssystemen,11.