ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02A4 · 1995-11-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:96 Anställning med lönebidrag Det råder en bred uppslutning om det som i i flera århar kallats för arbetslinjen. Särskild omsorg har getts för denstora gruppen arbetshandikappade. Oavsett handikappets artär det uppenbart att människor med olika funktionshinder,fysiska, psykiska eller socialmedicinska för att nämna någrakategorier, har det särskilt svårt att komma in och få fäste påarbetsmarknaden. Denna situation accentueras väldigt tydligti en tuff arbetsmarknad liknande den vi haft under senasteåren. Från socialliberala utgångspunkter har vi frånFolkpartiet starkt medverkat till en utveckling då det togs ettlångtgående samhällsansvar för människor som behöversärskilt stöd och hjälp på arbetsmarknaden.Den breda åtgärdsarsenalen har ju haft många inslag. För en stor gruppbyggnadsarbetare med arbetshinder har det i särskild ordning sedan 1986ordnats speciella möjligheter att vara i sin yrkesroll. Mellan staten ochbyggbranschen upprättades det ett avtal som ledde till att organisationen"Galaxen" startade. utgår lönebidrag från AMS somriksdagen beviljat, såväl strukturstöd som direkta årliga bidrag.Lönebidragens storlek har uppgått till . Månads-kostnaden per anställd är . Nära två tusen byggnads-arbetare har "passerat Galaxen", av dessa har en fjärdedel kunnat gå tillöppen arbetsmarknad utan särskilda penningstöd.Då samhällskostnaden har varit mycket låg har Galaxen och dessverksamhet varit en inrättning med god förräntning och samhällsekonomi.Nettokostnaderna har varit överraskande låga.När nu lönebidragen i det närmaste "gått åt" uppstår en brist påpenningmedel som gör att en ny rekrytering till Galaxen har begränsats ellerstoppats. Detta är djupt olyckligt och därför borde besluta att medelsom kan motiveras ur både samhällsekonomisk synpunkt ochrehabiliteringssynpunkt borde kunna komma ifråga. En lämplig omfördelningav totalanslaget för arbetsmarknadsåtgärder torde kunna ge ett sådantutrymme. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att medel i det samlade anslaget kan överföras tillGalaxenverksamhet (motsvarande) i sådan omfattning att rehabiliteringför arbetshandikappade byggnadsarbetare kan ske utan avbrott.
mot · GJ02A5 · 1995-11-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:96 Anställning med lönebidrag I propositionen föreslås att det sker en överföring av medelså att AMV får möjlighet att häva det totalstopp förnyanställningar med lönebidrag som har införts. I ställetföreslås en successiv minskning av bidragsnivåerna.Enligt propositionen skall anställningar med lönebidrag och bidragsnivåerunder året anpassas till de för ändamålet anslagna medlen. För att detta skallkunna ske måste antalet lönebidrag minska. Minskningen skall i första handavse de sektorer som har högst kostnader. Vidare föreslås att bidragsnivåernavid förlängning av beslut av lönebidraginte får överstiga av lönekostnaden. Särskild hänsyn behöver intetas till risken för uppsägning av en anställd, när ett lönebidrag omförhandlastill en lägre nivå.Det är olyckligt att anslagsramen har överskridits, men vi anser ändå attregeringens slutsats av detta är tveksam. Det kan ifrågasättas om det är någonsamhällsekonomisk vinst att göra nämnda neddragning. De uppsagdakommer istället att övergå till andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder ellerförtidspension. Vi anser därför istället att medel bör överföras från A2anslaget med 100 miljoner kr.Förslaget kommer också att innebära att det endast blir personer med degrövsta handikappen samt de med lättare funktionsnedsättningar som kommerifråga för lönebidragsanställningar.Även den föreslagna nivån - högst efter de fyra förstaanställningsåren - kommer att leda till många uppsägningar. Detta eftersommånga av de lönebidragsanställda finns i allmännyttiga organisationer såsomidrottsföreningar och dyl. Dessa bedriver sin verksamhet på ideell basis ochkommer att få uppenbara problem att öka sina intäkter så att de klarar denlägre bidragsnivån. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar omfördela frånanslaget A 2 i enlighet med vad i motionen anförts,2. att avslår regeringens förslag om att lönebidrag ej fåröverstiga av lönekostnaden .
mot · GJ02A7 · 1995-11-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:96 Anställning med lönebidrag I () senaste prognos betonasatt andelen handikappade och äldre bland de arbetssökandeökar.Lönebidraget är en mycket viktig och samhällsekonomiskt effektiv åtgärdför att dessa båda grupper skall få ett arbete på den öppna marknaden i ställetför att i många fall riskera förtidspension.Det är därför positivt att regeringen i proposition 1995/96:96 föreslårriksdagen att flytta av de medel som anvisats underanslaget arbetsmarknadspolitiska åtgärder till att användas för utgifter vidanställning med lönebidrag under /96.Tyvärr kommer dock dessa i stort sett endast att täckadet underskott som AMU har på lönebidraget och inte räcka till det storabehovet av nya lönebidrag som finns för att- få ut fler handikappade i arbete-- få fler övergångar från till den öppna arbetsmarknaden-- ge äldre , som sista åtgärd/möjlighet, anställning med lönebi-drag-Med tanke på dagens svåra arbetsmarknadssituation ochdessa gruppers stora behov vill vi föreslå att överföringen avmedel från anslaget arbetsmarknadspolitiska åtgärder tillanslaget lönebidrag utökas med förslagsvis 100 miljonerkronor till totalt . HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ytterligare medel för lönebidrag.
mot · GJ02A8 · 1995-11-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:96 Anställning med lönebidrag finns enligt propositionen totalt 50.000personer med lönebidrag medan budgeten för budgetåret1995/96 är beräknad för ungefär 45.000 personer. Ombudgeten skall kunna hållas, skulle det egentligen betyda måste gå ner till omkring 40.000 platser i slutet av 1996för att nå medelantalet anställda 45.000 . Olikaförslag i propositionen som syftar till att sänka dengenomsnittliga bidragsnivån gör dock att man hoppas kunnaminska neddragningarna av platsantalet något. Trots dettafinns stor risk att det måste till näst intill"nyanställningsstopp" för att kunna hålla nuvarandebudgetram.Vi anser att det är viktigt att budgetramarna hålls och att överskridandenundviks. I detta fall måste man dock ställa frågan vad som är bäst ursamhällsekonomisk och statsfinansiell synpunkt. Frågan är vad som händermed de personer som genom neddragningen av platsantalet inte kan beredaslönebidragsanställning. Enligt propositionen riskerar de annars att bli kvar itjänster hos . Enligt Handikappförbundens samarbetsorgan finns detockså stor risk att många personer som inte kan beredas lönebidrags-anställning i stället blir förtidspensionärer.För att undvika suboptimering mellan olika konton i statens budget vore detvärdefullt om regeringen kunde belysa vilka alternativ ochalternativkostnader som finns för de lönebidragsanställda. Det är mycketmöjligt att det trots allt vore bättre att något öka anslaget för lönebidrag ochatt detta totalt sett kunde innebära ingen eller bara en obetydlig merkostnadför staten men en bättre lösning för den anställde och den arbetsplats där hansarbete kan tillgodogöras.Regeringen bör därför återkomma med en sådan redovisning och eventuellaförslag till ökning av anslaget till lönebidrag för /96. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en redovisning av alternativoch alternativkostnader enligt förslaget i motionen,2.3. att hos regeringen begär eventuellt förslag om ökadeanslag till lönebidrag för /96..11FStockholm den 8 november 1995Barbro ()()()()()Per ()
mot · GJ02A9 · 1995-11-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:96 Anställning med lönebidrag I proposition 1995/96:96 Anställning med lönebidragföreslår regeringen att i efterhand godkänner attdet under reservationsanslaget Särskilda åtgärder förarbetshandikappade har förbrukats anslagsmedel i störreutsträckning än vad som anvisats för /95.Vidare föreslås att högst av de medelsom anvisats under anslaget Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder får användas för utgifter vid anställning medlönebidrag under /96.De medel som () disponerar under budgetåret1995/96, för bland annat stödformen anställning med lönebidrag, är ihuvudsak intecknade till följd av redan fattade bidragsbeslut. Syftet medregeringens förslag är att AMV ska få möjlighet att häva det totalstopp förnya anställningar med lönebidrag som har införts, och i en långsammare taktsuccessivt minska omfattningen och bidragsnivåerna. Detta är positivt mendet räcker inte till. I () senaste prognosbetonas att andelen handikappade och äldre bland de arbetssökande ökar.I finns cirka 2 400 lönebidragsanställda och många av demär mycket oroliga för sin framtid. Det stora flertalet har ingen möjlighet attkonkurrera på den öppna arbetsmarknaden. Om de mister sina arbeten är deta-kassa, sjukbidrag eller förtidspensionering som väntar. Av dessa 2 400 ärdet cirka 1 000 som är anställda av ideella organisationer och det är de som har i bidrag. Övriga 1 400 är anställda av privata företag ellerstatliga myndigheter och har ofta lägre bidrag än . Anslaget förlönebidragsanställningar i länet är nu fullt intecknat. finns ettstortantal arbetslösa med arbetshandikapp som behöver ett arbete.Lönebidrag är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd, skapad för att gehandikappade möjlighet till ett meningsfullt arbete samt att få fler övergångarfrån till den öppna marknaden. är det nästan fyra av fem somgår över från till annat arbete med stöd av lönebidrag. För fem årsedan var förhållandet det motsatta, bara var fjärde övergång var förknippadmed lönebidrag. Förklaringen till detta är den höga arbetslösheten. Med tankepå dagens svåra arbetsmarknadssituation och dessa gruppers stora behov,anser vi att ytterligare medel, utöver de som hittillsanvisats under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, överförs tillanslaget för lönebidrag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ytterligare medel för lönebidrag.
mot · GJ02Fi13 · 1995-11-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:64 Ett nytt utjämningssystem för kommuner och landsting, m.m. Angåendemomskompensation tillkommunsektornFörslaget till inkomst- och kostnadsutjämning har sammamateriella innehåll som det förslag avslog i vårasefter kritik från lagrådet. Förslaget uppfattades som stridandemot grundlagen. Det är nu omgjort så att i stället för attkommuner betalar bidrag mellan varandra, så betalar man inavgifter resp får bidrag från staten. Lagrådet har godtagitdenna konstruktion. I övrigt är förslaget detsamma som ivåras, bara att vissa beräkningar är uppdaterade.Vi ansåg att det materiella innehållet i det föreslagna inkomst- ochkostnadsutjämningssystemet var acceptabelt, dock under förutsättning att detnoga följs upp och att nödvändiga korrigeringar görs. Vi har därför nu ingainvändningar i detta avseende.Propositionen innehåller också förslag till ändrat system för återbetalningav mervärdesskatt till kommuner och landsting. Förslaget innebär i korthetföljande:Kommunerna ansöker om och får tillbaka sin ingående moms frånskattekontoret i . Kommunerna skall själva finansiera detta genom attbetala in en avgift till en "momsfond" i kronor per invånare, samma för allakommuner resp landsting. För att reglera den avgiften höjs nivån påstatsbidragen till kommunerna med och till landstingen med 4750mkr fr o m 1996.Detta system kan medföra en ny smygande resursindragning frånkommunerna. Detta om den höjda nivån på statsbidragen till kommunernablir nominellt oförändrad (vilket uttalat att deskall vara) medan avgifterna till "momsfonden" höjs i takt med inflation ochvolymförändring i kommunerna. Med 3 procents inflation och 1 procentsårlig volymminskning blir den årliga urgröpningen knappt300 miljoner för kommunerna och knappt 100 miljoner för landstingen.Vi anser att resursindragningarna från kommunsektorn redan gått för långt.Vi har därför tidigare föreslagit att kommunsektorn ska kompenseras fullt utför sina skatteförluster till följd av höjda egenavgifter.Vi anser därför att det är angeläget att se till att det nu föreslagna systemetmed "momsfond" inte medför en resursindragning från kommunsektorn. Viföreslår att kommuner och landsting ska kompenseras över statsbidragen såatt den föreslagna förändringen blir kostnadsneutral för kommunerna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om justerade statsbidrag till kommunsektorn till följdav framtida förändringar av avgiftsinbetalningar till den föreslagna"momsfonden".
mot · GJ02Fi18 · 1995-11-21 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att upphäva besluten om nyamomsredovisningsregler,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tjänstesektorn,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lägre tjänstebeskattning,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en särskild ungdomsskattsedel förtjänsteproduktion,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildningssystemets roll för förståelsen avföretagandets betydelse,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvalitativa satsningar inom utbildningssystemet,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om återinförande av barntillägget inom svux ochsvuxa,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avdragsrätt för avsättningar till individuellautbildningskonton,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en yrkeshögskola bör inrättas,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skatteväxlingsprincipen,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkning av arbetsgivaravgiften som ett villkorför riksdagsbeslut om höjd koldioxidskatt,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om etikens betydelse för ekonomins funktionssätt,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stabila spelregler,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av en central myndighet församordning och verkställande av arbetet mot ekobrott,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljökvalitetssäkring,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en rättvisare och mer miljöanpassadförmånsbilsbeskattning,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att återinföra en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring,35. att hos regeringen begär förslag till lärlingssystem ienlighet med vad som anförts i motionen,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör lämna förslagbeträffande inriktning och omfattning av 1996/97 årsarbetsmarknadsmedel avsedda för utbildning,37. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att dela upp () iregionala verk,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sabbatsår.
mot · GJ02Fi19 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling I propositionen behandlas särskilt den högre utbildningensavgörande betydelse för tillväxten och det framhållsatt utbyggnaden av denna bör fortsätta. Denna utbyggnadföreslås framför allt ske vid de mindre och medelstorahögskolorna med särskild tyngd på Bergslagen, ochSundsvall-Härnösand-Östersund. "Dessutom bör enutbyggnad ske i sydöstra ", sägs det.Vi vill framhålla att de problem som sammanhänger med en lågutbildningsnivå är mycket uttalade i län varför man vid enutbyggnadav de små och medelstora högskolorna särskilt bör beakta problemen iKalmar län och prioritera en utbyggnad av den högre utbildningen där.Kalmar län har en mogen till övermogen industristruktur där förnyelse ochutveckling av kunskapsintensiva företag går långsamt. hotardärför enutarmning av näringslivet och därmed en ytterligare fallandelevnadsnivå.Redan nu har bara och en lägre medelinkomst.En starkt bidragande orsak till detta är den låga utbildningsnivån ochdärmedsvårigheten att rekrytera välutbildade medarbetare lokalt och regionalttillexpansiva kunskapsintensiva företag.Kalmar län har generellt en låg utbildningsnivå jämfört med riket. har enbart folk- eller grundskola mot ungefär en tredjedel iriket.TabellSer man på eftergymnasial utbildning som är minst tre årlång finner man att har ,och , medanKalmar län endast har . Länet har tillsammans medbl.a. det lägsta antalet högskoleutbildade iSverige.För att stärka utvecklingen inom industrin och andra privata branscherkrävs att det skapas ett större utbud av högutbildad arbetskraft. Detskullegynna utvecklingen av länets näringsliv och medföra en nödvändigdiversifiering. skulle ett större antal arbetsplatser förhögutbildadarbetskraft leda till att det dränage från länet som sker av det lillaantal somgått igenom högre utbildning kunde minska och att länet därmed i störreutsträckning skulle kunna behålla kvalificerad arbetskraft. I dagflyttar av dem som avlagt högskoleexamen vid högskolan i ut från länet.En satsning på högskolan i län syns ännu naturligare då man finneratt högskolan, som startade , fortfarande bara har 3.500 studentervilketär lite i förhållande till antalet studerande i andra län.Som vi framhållit ovan har högskoleutbildning stor betydelse för denregionala utvecklingen. Det viktigaste är dock att utbildningen är avgodkvalitet. Av årsredovisningen /95 framgår att högskolan i en relativt sett hög prestationsgrad, d.v.s. studenterna har godaresultat.Inte minst intressant är detta för de naturvetenskapliga utbildningarnasomhar gott anseende för kvalitet och ett bra söktryck. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbyggnad av .
mot · GJ02Fi30 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 95/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling I proposition 1995/96:25 anger regeringen att man skallåterkomma med förslag till utbyggnad av deneftergymnasiala utbildningen med särskild inriktning pånaturvetenskapliga och tekniska utbildningar bl.a. iBergslagen. I propositionen namnges vissa högskolor, meninte vill framhålla att på ett förtjänstfullt sätt kanbidra till den regionala näringslivsutvecklingen, stötta mindre och medelstoraföretag och bidra till den allmänna kompetensutvecklingen i sittupptagningsområde. ingår i den grupp av högskolorsom omger Bergslagsområdet och man har där god erfarenhetav samarbete för utveckling av Bergslagen. Det samarbetet organiserades islutet av och under namnet i har ett gott utgångsläge för att kunna bidra till godavillkor för tillväxten. Man verkar förutom inom utbildningsområdenanaturvetenskap, teknik, samhällskunskap, humaniora och vård också med ettomfattande lärarutbildningsprogram.När regeringen senare återkommer med förslag om utbyggnad av den högreutbildningen måste även finnas med i det förslaget. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbyggnad vid .
mot · GJ02Fi31 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling I denna motion föreslås att den i propositionen aviseradeutökningen av den högre utbildningen också ger flerutbildningsplatser vid , teknik,ekonomi och undervisningRegeringens besked om att särskilt den naturvetenskapligaoch tekniska utbildningen skall byggas ut är i principvälkommet i och övriga bygder, som utgörrekryteringsområde för . Det starktindustrialiserade näringslivet i har behov avden för mindre och medelstora företag särskilt lämpligatekniska utbildningen vid . Liknandebetydelse har den i . Omfattande samarbetemed näringslivet - bland annat i form av så kalladefadderföretag - har varit mycket fruktbart förundervisningens anknytning till pågående produktion.För att tillgodose regionens behov av lärare i har givetvisHögskolans i lärarutbildning avgörande betydelse.Jag har förståelse för att regeringen önskar bygga ut högskoleutbildningen ide delar av landet som nämns i propositionen. Det bör dock inte ske påbekostnad av den nödvändiga förstärkningen av resurserna vid övriga småoch medelstora högskolor.När regeringen förbereder den aviserade utökningen av den högreutbildningen borde det vara självklart att viktigaste industriregionermed stor tonvikt på mindre och medelstora företag och med relativt låg andelhögskoleutbildade medarbetare blir tillgodosedda. Det talar starkt för flerutbildningsplatser vid . Det bör geregeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den i propositionen aviserade utökningen avden högre utbildningen också bör ge fler utbildningsplatser vidHögskolan i .
mot · GJ02Fi33 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling Vårt mål - universitet på SödertörnStorstockholmsområdet är underförsörjt påutbildningsplatser. Ingen annan del av vårt land har ett såkvalificerat och kunskapsberoende näringsliv. haringen annan del av vårt land en sådan brist påutbildningsplatser vid universitet och högskolor i relation tillsåväl ungdomarnas efterfrågan som arbetsmarknadens behov.En kraftig utbyggnad av högskoleutbildningen i ärnödvändig och viktig för utvecklingen såväl i vår region som i övrigaSverige. När det inte finns tillräckligt många personer med högskole-utbildning i för att möta arbetsmarknadens behovinnebär det att andra delar av landet förlorar många unga välutbildade somlockas att flytta. En satsning på fler högskoleplatser i är någothela landet vinner på. Utveckling i står inte i motsats tillutveckling i Bergslagen, eller . Storstockholmkonkurrerar främst med andra storstäder i . En utveckling iStorstockholm drar andra delar av landet med sig. En kraftfull satsning ihuvudstadsregionen blir extra bränsle till den motor som huvudstadsregionenutgör för nationen.Den högre utbildningen och forskningen i är idagalltför koncentrerad "norr om ". Ungdomarna på genomgårhögre utbildning i betydligt lägre omfattning än vad som gäller generellt ilänet. Det är uppenbart att benägenheten att utbilda sig är omväntproportionell mot avståndet till högskolan - mätt i restid. Lägger man till denbristande studietradition som finns bland stora delar av befolkningoch behoven hos näringsliv är det uppenbart att tillgänglighetenmåste ökas.Den insikt som regeringen till slut visade genom satsningen på Södertörnshögskola verkar nu som bortblåst. Satsningen är en bra början men långt ifråntillräcklig. Vårt mål är ett modernt nätverksuniversitet, med hjärtat påNovum. Vi vill att det målet ska bli verklighet.Ett universitet på är en viktig del i en politik för arbete, trygghetoch utveckling. Det är en viktig del i en politik för att motverka segregationoch ojämlikhet. Det gäller att vid beslutstillfällena ha förmågan att se dennamöjlighet. Inte bara en gång utan strukturen för ochresursfördelning till den högre utbildningen ska förändras. Därför måste enutökning av högskoleplatserna i , framförallt på Södertörnligga i den långsiktiga planeringen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av fler högskoleplatser i länoch utbyggnad av ett nätverksuniversitet på .