mot · GI02A49 · 1995-05-04 00:00:00 — Hela kunskapsinsatsen bör kunnabidra till att skapa förutsättningar för att ökaförädlingsgraden inom framförallt den norrländskaindustrin.Ansvaret för kunskapsinsatsen bör läggas på enorganisation i vilken i första hand ,och samverkar.Denna organisation bör tilldelas det fulla ansvaret förinnehåll och kvalitet, men kan också utnyttja andra för attförmedla undervisningen. En samverkan med den lokalaskolan, inklusive komvux, är självklar. De tre läroanstalternahar redan visat att de såväl enskilt som i samverkan har viljaoch förmåga att stödja utvecklingen i inlandet.Huvuddelenav kunskapsinsatserna skall förmedlas på distans medutnyttjande av den modernaste informationsteknik. Dennadistributionsform pressar kostnaderna och kan ge värdefullainformationsteknologiska bieffekter för företag ochenskilda. Den utveckling av pedagogik och teknik sominsatsen kommer att generera skall också kunna ställas tillandra regioners förfogande.De kunskapscentra som redanskapats på vissa orter bör förstärkas ytterligare i samverkanmed de tre läroanstalterna. för att bara ta ett exempelhar med sina övriga kunskapsinvesteringar särskildaförutsättningar för sådan verksamhet.Det är emellertid viktigt att insatserna når ut dels till allagrundskolor med högstadium, dels -- med användning avlokal-TV, bredbandsteknik och videokonferens -- tillenskilda familjers bostäder.Kunskapsinsatsen bör byggasupp gradvis av tre tilll . Underuppbyggnadsperioden bör samverkansvillkor med bl.a.teleoperatörer utvecklas, liksom med studieförbund,universitetens och högskolornas normala distansutbildningm.fl.Företag verksamma inom det områdekunskapsinsatsen avser bör engageras särskilt. Det kanöppna möjligheter att dra nytta av framför allt hårdvara, menockså bidra till företagens kompetensutveckling av deanställda.De statliga resurstillskotten skall ses somstimulans till flera att bidra. Den organisation vi just förordatbör tilldelas för kommande budgetår.Anslaget bör de därpå kommande två åren öka till 200respektive . Resurserna som frångörsgenom den avveckling av det selektiva företagsstödet som vijust förordat, bör få användas för alla typer av kostnader, d v slöner, drift och investeringar.En samordning med resurserfrån bör ske. Det kan bidra till att gekunskapsinsatsen den nödvändiga bredden. Vi återkommertill denna fråga.Efter tre år bör en avstämning göras av de möjligheterkunskapsinsatsen öppnat. Bedöms resultaten som goda bören ytterligare utbyggnad kunna komma i fråga.Vi vill betona att det vi föreslår är en ny insats som syftartill att erbjuda kunskap som för många tidigare varit svåreller omöjlig att nå. De informationsteknologiskamöjligheterna är en vital del av insatsen. Bortsett från dekonkreta effekterna i de direkt berörda delarna av landet skallockså värdefulla erfarenheter kunna vinnas avinformationsteknologi i undervisningen av betydelse för helaSverige.Det vi förordar är uppbyggnaden av ett virtuelltutbildningssystem, ett utbildningssystem utan geografiskaoch tidsmässiga begränsningar. Härigenom kan ett viktigtbidrag lämnas till att slutgiltigt spränga avståndsgränserna.Det kan och skall ha sitt fokus riktat mot orter som intefår del av ett tillräckligt utbildningsutbud, men får betydelseockså för andra, inte minst genom de nödvändigautvecklingsinsatserna.7 Kvinnors arbetsmarknadRegeringen framhåller vikten av att kvinnornauppmärksammas i regionalpolitiken. Den framhåller att detråder ett kvinnounderskott i glesbygden och attkvinnoflykten inte har kunnat stoppas. Trots denna insiktsaknas i propositionen alla ansatser till nytänkande.Problemen för kvinnorna ligger till betydande del inbyggdi ''den svenska modellen''. En ensidig och begränsadarbetsmarknad har inte haft den flexibilitet som är nödvändigför att fullt ut ta vara på kvinnornas mångsidighet ochkompetens och inte heller för att möta dagensarbetslöshetsproblem. av de förvärvsarbetandekvinnorna återfinns inom den offentliga sektorn. Det ärdenna sektor som i huvudsak tillhandahåller traditionelltkvinnliga arbetsuppgifter inom vård, omsorg ochundervisning.I nuvarande samhällsekonomiska läge har det blivit alltmeruppenbart att kvinnornas arbetsmarknad är sårbar.Regeringen räknar själv med att antalet anställda inom dessasektorer kommer att minska med 100.000 personer under denärmaste åren. Detta blir särskilt kännbart i glesbygd, därnågra alternativ f n inte gives.Det kan just nu te sig som om förutsättningarna för arbeteoch försörjning skulle vara hotade för alla de kvinnor somarbetar inom vården och omsorgen. I själva verket finns detemellertid goda skäl att anta, att behovet av sådana tjänsteri stället växer. Uppgiften blir alltså att finna nya former förorganisationen och finansieringen av arbetet.Vi anser att de offentliga monopolen måste brytas upp såatt kvinnor i lika hög grad som män kan finna alternativaarbetsgivare. Kvinnors arbetsmarknad skall avregleras så attden faktiskt blir det som ligger i ordet marknad.I motionen 1994/95:A816 har vi närmare utvecklatbetydelsen av att göra det skattemässigt möjligt fören privat tjänstesektor att växa fram. Vi påvisar där hur enprivat marknad för hemtjänster snabbt skulle ge upphov tillmånga nya arbetstillfällen med en betydande potential förkvinnligt egenföretagande inom sektorerna vård ochhemtjänster. För många kvinnor i glesbygden utgör turismenoch närliggande servicenäringar andra branscher med godamöjligheter till tillväxt, sysselsättning ochsmåföretagsamhet. Att utveckla kvinnornas kunskaper ochta till vara deras engagemang inom dessa sektorer är någraav de åtgärder som krävs, bl a för att möta neddragningeninom den offentliga sektorn.8 LandsbygdsutvecklingDebatten om landsbygden har ofta varit negativ ochproblemfokuserad. Problem såsom avfolkning, dålig service,ont om arbete m.m. har staplats på varandra. Debatten hargivit en dålig bild av landsbygdens utvecklingsmöjligheter.Vi anser att landsbygden är rik på resurser som den självmåste ges möjlighet att utveckla. Produkterna från skogenutgör vårt lands viktigaste exportvara. Det svenskajordbruket tillhör det mest effektiva i världen.Kulturlandskapet, som är en följd av de areella näringarnasverksamhet, är vackert och skiftande och också av storbetydelse för turistnäringen. Diskussionen måste nu förasom hur man kan avlägsna hinder för entreprenörer, nyaföretag och investeringar att dra nytta av dessa resurser.Många människor föredrar att bosätta sig på landet därman har tillgång till naturen och kan känna frihet. Det ärangeläget att man underlättar boendet på landet och att regleroch bestämmelser utformas så att dessa inte utgör ett hinderför boendet. Glesbebyggelserätten bör återinföras. Endaststarka skäl skall få hindra bebyggelse. Den lagstadgadehuvudregeln skall vara rätten att bygga på landet. Förbudetatt bygga i strandnära områden bör ses över i syfte attunderlätta för människor att bygga längs fler kust- ochsjöområden.Stora delar av jordförvärvslagen har ändrats.Detta underlättar för nya hushåll att etablera sig pålandsbygden. Arbetet med att liberalisera reglerna ijordförvärvslagstiftningen bör drivas vidare. Krav påförvärvsprövning bör undvikas eftersom det utgör hinder företablering och utveckling.På det familjepolitiska området har den socialistiskapolitiken slagit igenom efter valet. Beslutet om att avskaffavårdnadsbidraget och slopandet av den lagstadgadetryggheten för föräldrar som vill ha alternativ barnomsorg ärmycket negativt för landsbygden. Vi anser attvårdnadsbidraget och den lagstadgade friheten inombarnomsorgen skall återinföras. Skolpengen är ocksåviktig när det gäller att driva skolor på landsbygden, somannars riskerar att läggas ner.De areella näringarna, jorden och skogen, utgör grundenför verksamheten på landsbygden. Det är därför heltavgörande för landsbygdens framtid hur utvecklingen blirinom dessa områden. Vi vill värna och utveckla såväljordbruket som skogsbruket.9 EU och regionalpolitikenFör att främja bl a sysselsättning och regional utvecklingdisponerar EU över de s k strukturfonderna.Strukturfonderna utgörs sammanlagt av ca 127 miljarderECU (förutom mål 6), för perioden --1999.Mål 1 skall främja utvecklingen i svagt utveckladeregioner. För att få stöd under mål 1 måste regionen underen treårsperiod ha en BNP/capita som ligger under 75procent av genomsnittet i hela EU. är hela ,och mål 1-områden. Även , delarav Spainen och , samt de franskautomeuropeiska besittningarna ingår under mål 1. av EU:s befolkning bor i dessa områden. Mål 1är inte aktuellt för Sverige.Totalt ecu för perioden: 93 346 miljoner.Mål 2 är inriktat på att omstrukturera regioner medindustrier på tillbakagång. För att en region ska bli mål 2-område skall den ha hög arbetslöshet, stor andel sysselsattai industri och kraftig nedgång i industrisysselsättningen.Riktpunkten är att detta mål får omfatta högst avEU:s befolkning. I samtliga medlemsländer finns mål 2-områden.Totalt ecu för perioden: 6 977 miljonerSammanlagd stödvolym perioden --1999 till Sverige:160 miljoner ecu (/år).Mål 3 syftar till att underlätta integration i yrkeslivet avlångtidsarbetslösa och unga arbetssökande.Mål 4 syftar till att främja kompetensutveckling avanställda i samband med bland annat strukturomvandling.Alla medlemsländer är berättigade till stöd undermålen 3 och 4. Programmen är ofta horisontella vilketinnebär att flera regioner samarbetar inom samma program.Under målen 3 och 4 har aktiviteterna inriktats påutbildnings- och starta-eget-insatser samt åtgärder förspeciellt utsatta grupper. Utbildningsinsatserna skall varakompetens- och kunskapshöjande och inriktas påmodernisering och teknikutveckling. Små och medelstoraföretag berörs i första hand.Till målen 3 och 4 går av de totalastrukturfondpengarna under perioden.Totalt ecu för perioden: 13 948 miljonerSammanlagd stödvolym perioden --1999 till Sverige:520 miljoner ecu (/år).Mål 5 a ska dels påskynda omstruktureringen avjordbruket, dels stödja jordbruk i regioner med sämrenaturgivna förutsätttningar (s k LFA-stödet, Less FavouredArea). Stöd till omstrukturering lämnas till allamedlemsstaterna. Stöd lämnas till lantbrukare för attstimulera omställning till mer efterfrågade varor, förmiljövänligt jordbruk, för marknadsföring ochträdesläggning.Totalt ecu för perioden: 6 200 miljonerSammanlagd stödvolym till Sverige:208 miljoner ecu (/år)Mål 5 b syftar till att underlätta utvecklingen pålandsbygden. Det ska ske genom utveckling av andranäringar än jordbruk, t ex servicenäringar, turistindustri ellersmåföretagsverksamhet. För att placeras i detta mål skallregionen ha en låg BNP per capita, hög andel sysselsatta ijordbruk, gles bebyggelse och låga inkomster frånjordbruksverksamhet. av EU:s befolkningbor i 5 b-regioner.Totalt ecu för perioden: 6 300 miljonerSammanlagd stödvolym till Sverige:138 miljoner ecu (/år)Mål 6 är ett nytt mål som införts i i ochmed att och blev EU-medlemmar. Mål 6-området omfattar sammanhängande områden med högst åttainnevånare per kvadratkilometer. Det är bara regioner iSverige och som ingår i mål 6-området. För Sverigesdel ingår större delen av inland i mål 6-området.Stödomfattningen redan klar i samband medmedlemskapsförhandling.Totalt ecu för perioden: 741 miljonerSammanlagd stödvolym till Sverige:280 miljoner ecu (/år)Härutöver får 128 miljoner ecu (ca /år) för s k gemenskapsinitiativ.Totalt är inblandat i åtta olika initiativ, bl aInterReg; gränsregionalt samarbete, t ex mellan /,/, ÖresundsregionenLEADER; förlandsbygdsutvecklingEmployment;arbetsmarknadspolitiskt för särskilt utsatta grupperSME;riktat till små och medelstora företagFör att få del av stöd ur strukturfonderna krävs nationellmedfinansiering. För del gäller attsysselsättningsprojekt och regionalt utvecklingsarbetekommer att få stöd via strukturfonderna. Det blir ettväsentligt tillskott till nuvarande åtgärder.Moderaternas uppfattning är att de projekt som nukommer att delfinansiera tillsammans med EU skall ha denregionalpolitiska inriktning som vi ovan föreslagit. Det ärangeläget att strukturfonderna inte bidrar till att konserveraen stödfilosofi i regional- och sysselsättningspolitiken, utanatt fonderna används för omstrukturering av branscher ochregioner med svag tillväxt. Det innebär att merparten av deprojekt som kan komma ifråga bör understödja denkunskapsutveckling som vi har förordat.10 NorrlandsfondenNorrlandsfonden har till uppgift att stödja små ochmedelstora företags utveckling och har somverksamhetsområde de fyra nordligaste länen samtGävleborgs län. Stiftelsen inrättades år 1961.För att kunna nå ökad tillväxt i framför allt de små ochmedelstora företagen är tillgång till ägarkapital ochriskvilligt lånekapital ett av de viktigaste medlen. De ärdärför av yttersta vikt att sådant kapital finns tillgängligt ochatt det finns ett pluralistiskt utbud av aktörer som kankomplettera varandra. Visserligen är kapital en lättrörligprodukt som enkelt kan överföras mellan regioner. Olikaaktörer påverkas dock av sin verklighet. Regionalt utbud avriskkapital ger därför en försäkran om att de ekonomiskamöjligheter som regionen rymmer ägnas relevantuppmärksamhet. I norra är utbudet mindre avriskkapital och riskvilligt lånekapital än i övriga delar avSverige. Näringslivet i norra , och främst då iinlandskommunerna, utsätts även för att företagens fysiskatillgångar har ett sämre belåningsvärde än i merbefolkningstäta delar av Sverige.I samband med en oundviklig nedgång av den offentligasektorn, i framför allt , kommer som vi just nämntmånga kvinnor att få förändrade arbetsvillkor. Att starta egnaföretag och delta i privat företagsamhet kommer att blialltmer vanligt och nödvändigt. Norrlandsfonden skall här,enligt vår åsikt, bidra med insatser så att kvinnorsföretagande får möjlighet att öka.Enligt riksdagsbeslut skall avstiftelsens kapital betalas in --1997, d v s40 . beslutade efter förslagi budgetproposition att intebehövde inbetalas. Stiftelsen har hemställtatt resterande inbetalningar om 120 miljoner inte skallbehöva erläggas.Norrlandsfonden fyller enligt vår åsikt en viktig roll förnäringslivsutvecklingen i norra och är för företagen,framför allt i inlandet, den dominerande lånefinansiären. Vitillstyrker regeringens förslag om att tidigare beslutadeåterbetalning av inte skall behöva betalasin för år 1995.11 AnslagsfrågorC 1. Lokaliseringsbidrag m.m.Vi anser, som tidigare framhållits, att starka skäl talar föratt lokaliseringsbidragen successivt avvecklas och ersätts avregionalpolitiska insatser av en annan utformning i enlighetmed vad vi utvecklat i motionen.Regeringen bör återkomma till med förslag tillsuccessiv avveckling av lokaliseringsbidraget. Avvecklingenskall vara avslutad senast 1998.C 2. Regionala utvecklingsinsatser m.m.Ifråga om regionala utvecklingsinsatser bör regeringenlikaså återkomma med förslag till reduktion i enlighet medvad som förordats i motionen.Reduktionen skall uppgå till 500 miljonerkronor (12 mån). Medfinansieringen avstrukturfondsprogram i samarbete med EU. En viss del avmedlen skall avsättas för uppföljning och utvärdering.Regeringen bör återkomma till med besparingtill 1998 (12 mån) med 500 miljoner kronor.De stödformer som bör avvecklas är de selektivaföretagsstöden i form av lokaliserings- ochutvecklingsbidrag.C 5. SysselsättningsbidragEU har ännu inte godkänt denna typ av stödform. Våruppfattning är att andra former av regionalpolitiska insatser,i enlighet med vad som anförts i motionen, ger bättre effektför regional utveckling. Starka skäl talar således för attsysselsättningsbidragen avvecklas.Regeringen bör återkomma till med förslag successiv avveckling av sysselsättningsbidragen senasttill 1998.C. Nytt anslag för utbildningssatsningI enlighet med vad vi anfört om kunskap för regionalutveckling föreslår vi ett nytt anslag för /96med 100 miljoner kronor.Den succesiva uppbyggnad av de utbildningsinsatser viföreslår medför en utgift med 1998.Besparing 1995/96Vi räknar med att /96 till följd av deförslag vi ovan angivit en samlad besparing om 350 miljonerkronor kan uppnås. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mål för regionalpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödområden,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkor för regional tillväxt ochutveckling,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om selektiva företagsstöd,5. att hos regeringen begär förslag på successivavveckling av de regionalpolitiska selektiva företagsstöden,i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att avslår regeringens förslag omlokaliseringsstöd och utvecklingsbidrag,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nedsättning av sociala avgifter,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om transportstödet,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationer,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkoren för en kunskapsinsatsför regional utveckling,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnors arbetsmarknad,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om landsbygdsutveckling,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av de projekt sommedfinansieras tillsammans med ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Norrlandsfonden,15. att godkänner inriktningen av debesparingsförslag vad gäller selektiva företagsstöd i enlighetmed vad som anförts i motionen,16. att beslutar att anvisa ett nytt anslag på för utbildning i enlighet med vad som anförts imotionen.