mot · GI02A285 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningInvandrarpolitiken skall underlätta invandrares integrationi det svenska samhället. Målen för invandrarpolitiken,jämlikhet, valfrihet och samverkan, antogs av riksdagen1975. Invandrarpolitiken utgörs av den allmännavälfärdspolitiken, kompletterad av särskilda insatser, somriktas enbart till invandrare, för att ge dem likvärdiga villkormed den infödda befolkningen.Invandringens karaktär har förändrats kraftigt på senare år.Tidigare dominerade arbetskraftsinvandring, styrd avnäringslivets behov, nu är det i första hand fråga om asyl-och anhöriginvandring. Andelen invandrare avutomeuropeiskt ursprung har ökat starkt, men åter minskatde på grund av utvecklingen i f.d. Jugoslavien.Det finns anledning till oro över de uppenbara svårighetersom många invandrare f.n. har att komma in i det svenskasamhället. Situationen på arbetsmarknaden är direktalarmerande för stora invandrargrupper.Sysselsättningsgraden för utomnordiska medborgare harrasat från 1990 till 1993.Andra allvarliga signaler är de mycket höga siffrorna försjukskrivning, förtidspension och socialbidragsberoende.Vänsterpartiet välkomnar mot denna bakgrund attregeringen tillsatt en kommitté som skall överväga denframtida invandrarpolitiken. Det är bra att den skall ägnasärskild uppmärksamhet åt invandrares situation påarbetsmarknaden och betydelsen av svenskkunskaper somförutsättning för en framgångsrik integrationsprocess. Det ärnödvändigt att kraftfulla åtgärder vidtas på dessa områdenför att vända den negativa och farliga utvecklingen.Svenska för invandrareDe utvärderingar av svenskundervisningen för invandraresom gjordes dels av revisorer,dels av visade på anmärkningsvärt dåligaresultat. SFI-undervisningen gav otillräckliga kunskaper förarbete eller fortsatta studier. Den statliga styrningen ochuppföljningen fungerade inte.Från har vissa förändringar av reglerna förSFI genomförts. Läroplanen har upphört att gälla, betyg ochcentralt fastställda prov har införts. Regeringen har fastställten kursplan och ett riktvärde för undervisningens omfattningi tid.Vänsterpartiet anser att de mål som eleven enligtkursplanen skall ha uppnått efter genomgången kurs är förlågt satta. Den nivå som anges i kursplanen kan ha varittillräcklig för att möjliggöra ett inträde på arbetsmarknadenför . Då fanns det en betydande efterfrågan påarbetskraft hos tillverkningsindustrin, inom servicesektornetc. där man under en lågkonjunktur i första hand väljersvenskspråkiga. Arbetsmarknadens förändrade struktur hargjort att kraven på svenskkunskaper ökat. Det är nödvändigtatt kursplanen omarbetas så att den återspeglar dessa nyakrav. I vissa kommuner är målet med svenskundervisningenatt eleven efter avslutad kurs skall klara sitt dagliga liv ochkunna söka enklare arbeten. Ett sådant mål innebär enutbildning till underordning och förtryck.Det räcker naturligtvis inte att införa nya mer ambitiösamål i kursplanen. Riktvärdet för undervisningens omfattningär . föreslog i motionen1993/94:Ub48 att riktvärdet borde bestämmas till 580timmar, men att en ytterligare förlängning av riktvärdestidentroligen skulle visa sig nödvändig. Vår bedömning är nu attriktvärdet för undervisningens omfattning bör sättas till 625timmar. Av stor betydelse för undervisningsresultaten ärockså kompetensen i fråga om metodik och pedagogiskametoder hos lärarna och tillgången på adekvata läromedel.Invandrare är ingen homogen grupp. Det borde därför finnasskilda kurser för akademiker och analfabeter, riktade kursertill kvinnor t.ex. muslimska, mor- och barnkurser etc.Riksdagen biföll ett socialdemokratisktmotionsyrkande om inrättande av ett särskiltmetodutvecklingscentrum för undervisning i svenska förinvandrare. Det är viktigt att detta riksdagsbeslut blirgenomfört.Modersmål/hemspråksundervisningNär hemspråksundervisning infördes i skolan gjordes detmot bakgrund av en omfattande forskning både här i Sverigeoch i andra länder. Bland de forskningsrapporter som dåbeaktades var Hansegårds ''Tvåspråkighet ellerhalvspråkighet'' om och den finska forskarenSkutnab-Kangas forskningsrapporter från bl.a. dettvåspråkiga Kanada.Dessa forskningsrapporter står sig även och har följtsav andra, exempelvis vid Göteborgsuniversitet som visar att ett säkert grundlagt betydelsesystempå förstaspråket är en av förutsättningarna för tvåspråkighet.För barn inom barnomsorgen och låg- och mellanstadiethandlar modersmålsträning/hemspråksundervisning ochstudiehandledning om att lägga grunden till språket ochtänkandet. Begreppsutveckling är en väsentlig sida av heladen intellektuella utvecklingen. Väl förankrade begrepp ärav oerhörd betydelse för det abstrakta tänkandet och därmedför alla mer kognitivt krävande verksamheter. Hemspråketger också förutsättning för att erövra en dubbelkulturidentitet. Många av flyktingbarnen har traumatiskaupplevelser bakom sig när de kommer till vilka ledertill bristande koncentration, ångest och försenade reaktioner.Förutom det stöd dessa elever kan få genom sinhemspråkslärare krävs kompetent elevvårdspersonal somfått särskild utbildning i hur man möter dessa barn. För barnoch ungdomar på högstadiet och gymnasiet handlar det merom att skaffa sig en språkkompetens för arbete och vuxenliv.Barn till invandrarföräldrar har inte tillgång till föräldratid istörre utsträckning än vad svensktalande barn har. Dessutombehövs undervisning av utbildad personal för att barnen skalltillägna sig ett grammatiskt riktigt läs- och skrivspråk. Atttillvarata invandrarbarnens möjligheter att bli tvåspråkigakan förutom barnets rätt till sin kultur och sitt språk ävenmotiveras med att det vid en återvandring är viktigt att barnethar goda kunskaper i sitt modersmål. Därtill kommer att viaktivt och medvetet bör tillvarata den resurs som det är förvårt land med tvåspråkighet.I alla andra situationer betonas vikten av tvåspråkighet.Svenska ungdomar läser svenska och engelska i 6 till9 år. Det svenska samhället borde i stället se all tvåspråkighetsom en investering, framför allt med tanke på vårtmedlemskap i europeiska unionen. Likaså inom sjukvård,äldreomsorg och barnomsorg finns det ett stort behov avtvåspråkighet. Det finns inga som helst pedagogiska ellerandra godtagbara skäl för begränsning av rätten tillhemspråksundervisning till som gjorts igrundskoleförordningen och gymnasieförordningen.Ingenting talar för att invandrarelever uppnår aktivtvåspråkighet på just . bör därför uttala sigemot denna begränsningsregel.ArbetsmarknadenUtländska medborgare arbetade igenomsnitt mer än totalbefolkningen. Från början av 70-talethar förvärvsintensiteten för utländska medborgare börjatsjunka. Sysselsättningsgraden för utomnordiska medborgarehar sjunkit dramatiskt . Det föreligger starkavariationer bland invandrare från olika länder.Arabisktalande, afrikanska och iranska invandrare harextremt låga sysselsättningsandelar. En förklaring till dennanegativa utveckling kan vara att utländska medborgare avbåda könen i stor utsträckning arbetade inomtillverkningsindustrin där sysselsättningen gått ned. Dentidigare mycket höga förvärvsintensiteten hos kvinnor frånvissa länder, t.ex. och , har övergåtttill mycket höga tal för förtidspensionering. En anledningkan vara utslagningen på grund av arbetsskador. Dessakvinnor hade ofta två tre jobb att sköta och det tog inte långtid förrän deras kroppar var utslitna. Den svenskaarbetsmarknaden måste kunna erbjuda något som gerkvalitativt mer än sjukpenning.De flesta invandrarkvinnor har hamnat i de mestmonotona, tyngsta och intellektuellt mest utarmade arbetenaoch blivit kvar där. Städning har varit vanligast, därefterkommer biträdesyrkena inom vård och omsorg, kök ochrestaurang. har dåliga kunskaper i svenskagjort att dessa kvinnor inte haft möjligheter att söka sig tillandra arbeten. Underläget bestäms av tre faktorer,könstillhörighet, invandrarbakgrund och klasstillhörighet.Ofta förbises från myndighetshåll de klara sambandenmellan arbetsmiljö, arbetsvillkor och utslagning. I stället föratt fokusera på invandrarnas strukturella underläge påarbetsmarknaden individualiseras ofta problemen och geskollektiva förtecken.I direktiven till kommittén för översyn avinvandrarpolitiken framhålls att särskilt intresse skall ägnasåt frågor om invandrares situation på arbetsmarknaden ochde hinder som kan finnas för invandrare att komma in påarbetsmarknaden. Det är självfallet ett oerhört angelägetuppdrag som lagts på kommittén. är detnödvändigt att redan nu vidta åtgärder för att brytautvecklingen. Regeringens kommande förslag om ett nyttanställningsstöd måste ges en sådan utformning att enbetydande del av stödet kommer att avse arbetslösainvandrare.Utvecklingen som lett till skyhöga arbetslöshetssiffror förvissa invandrargrupper måste brytas . Det är beklagligt attAMS ej lyckades nå verksamhetsmålet budgetåret 93/94 attandelen utomnordiska medborgare i åtgärder skulle varabetydligt större än deras andel av de arbetssökande. Av desärskilda medel som avsatts för insatser för flyktingar ochinvandrare användes under budgetåret 93/94.Regeringen bör ta initiativ till överläggningar med AMS omvilka åtgärder som AMS bör vidta för att åstadkomma ennödvändig omprioritering av åtgärderna så att en väsentligtstörre andel kommer att riktas till invandrare. T.ex. är lustentill eget företagande bland invandrarkvinnor och -män värdatt ta tillvara. Kurser i ekonomi, skatter,hälsoskyddslagstiftning är exempel på utbildning som AMSskulle kunna erbjuda. Likaväl borde det underlättas förinvandrade akademiker att komplettera sina utbildningar.Troligen är det också så att kan godkänna flerutländska examina än vi gör i dag.Etnisk diskriminering på arbetsmarknadenDet är helt klart att invandrares, särskilt utomeuropeiska,svårigheter på arbetsmarknaden till viss -- ovisst hur stor --del kan förklaras av förekomsten av etnisk diskriminering.Vänsterpartiet anförde i samband med antagandet av lagenmot etnisk diskriminering att den var behäftad med flerafundamentala svagheter. Trots att det endast var drygt etthalvår sedan lagen trädde i kraft förefaller det redan som defarhågor vi då framförde om lagens bristande effektivitethåller på att besannas. En fundamental brist i lagen äravsaknaden av ett förbud mot indirekt diskriminering. Ettexempel på en säkerligen mycket vanlig form av indirektdiskriminering är sakligt omotiverade krav på perfektakunskaper i svenska som villkor för anställning.En förutsättning som uppställs i lagen för att det skallkunna vara fråga om otillåten diskriminering ianställningssituationen är att det fattats ettanställningsbeslut. Med denna konstruktion avdiskrimineringsförbudet blir bestämmelsen närmast enpapperskonstruktion. Diskriminering underrekryteringsförfarandet, t.ex. genom att alla sökande mednamn som tyder på invandrarbakgrund sorterasbort av detta skäl, blir i de allra flesta fall omöjligt att kommaåt med lagen. Likaså går den arbetsgivare fri som avstår attanställa någon på grund av att det visat sig att samtligasökande har invandrarbakgrund.Diskrimineringsförbudet måste konstrueras så att detträffar alla situationer då en arbetssökande blivit påtagligtorättvist behandlad på grund av sitt etniska ursprung.Det saknas också ett generellt diskrimineringsförbud ilagen. Det enda rimliga vore att all etnisk diskriminering påarbetsmarknaden förbjuds med skadeståndspåföljd somsanktion.Europeiska konventionen för mänskliga rättigheterUnder har uttrycken för rasism ochfrämlingsfientlighet ökat i många länder i . Kampenmot denna farsot måste föras med olika medel och på mångaplan. En åtgärd som bör vidtas är att komplettera deneuropeiska konventionen om mänskliga rättigheter med ettförbud mot diskriminering, inte bara beträffande derättigheter som garanteras i konventionen utan all etniskdiskriminering. Härigenom skulle det legala skyddet på dettaområde väsentligt stärkas i många länder. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mer ambitiösa mål i kursplanenför sfi,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts som nytt riktmärkeför undervisningens omfattning ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att begränsningen av rätten tillhemspråksundervisning bör upphävas,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av det nyaanställningsstödet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett regeringsinitiativ tillöverläggningar med AMS om omprioriteringar så att enväsentligt större andel av AMS åtgärder riktas motinvandrare,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagen om etnisk diskriminering,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om komplettering av den europeiskakonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheternaoch de grundläggande friheterna.2