mot · GI02U233 · 1995-01-25 00:00:00 — SammanfattningDet överordnade målet för det svenska internationellautvecklingssamarbetet är ''att höja de fattiga folkenslevnadsnivå, dvs. deras möjligheter att på ett säkert ochförutsägbart sätt kunna livnära sig, att ha god hälsa ochtillgång till utbildning och annan social service. Avavgörande betydelse är också ett demokratiskt styrelseskickoch en samhällsstruktur, som garanterar respekt förmänskliga rättigheter. ''1.1SolidaritetSolidaritet med världens fattiga innebär, att genomsitt bistånd konsekvent stöder självtillit i sinamottagarländer. Begreppet självtillit kan definieras somförmåga att lita till egna krafter, att tro på sin egen förmågatill självförsörjning.Det innebär också att vara kritisk mot försök tillutnyttjande och ha styrka att ifrågasätta den hjälp man fåroch dess följder. Och att komma med egna förslag och prövanya vägar.Så mycket som möjligt av alla beslut skall fattas utifrånlokala förutsättningar.1.2 Hållbart biståndBistånd skall ske efter mottagarens önskemål, villkor ochbehov. Ett framgångsrikt biståndsarbete utgår frånbiståndstagarens egna resurser, de mänskliga, och demateriella -- naturtillgångarna. Bistånd, om det är fråga omlån, projektstöd eller utbildning, startas upp efter riktlinjer,där mottagaren har huvudrollen.Småskaliga bistånd har många fördelar. Den småskaligaformen gör, att biståndet kommer många till del pågräsrotsnivå och gör den enskilde mer delaktig i de processersom börjar, och framför allt i de förändringar som är en följdav dem. Då upplevs stödet som en trygg långsiktigutveckling -- social, materiell och demokratisk. Man har dåtillsammans, bidragsgivare och mottagare, skapat en stabilgrund för biståndsarbetets förutsättningar att lyckas. Etthållbart bistånd.1.3 EkonomiSveriges hårt ansträngda ekonomi gör att regeringen anseratt det utlovade 1 %-målet inte kan hållas. Enligtbudgetförslaget uppnår man av BNI. När man räknarin reservationsanslagen till samarbete med Central- ochÖsteuropa tillsammans med summan som kanaliseras viaEUs gemensamma bistånd och avräkningen förflyktingmottagande i , blir siffran ännu lägre.Biståndet till de fattiga utvecklingsländerna minskar förandra gången i rad. Det är inte rimligt att den delen avvärlden som inte kan spara skall drabbas av svensktsparande.Därför yrkar att biståndsanslaget ökas med 1miljard kronor, som avsättes till en fond för miljöinsatser iu-länderna. Med tanke på hur nerskärningarna drabbatbiståndsarbetet på många områden, skall stödet även kunnautdelas till andra angelägna projekt, som önskarprioritera: kvinnor, ekologiskt jordbruk och småskaligaprojekt med resurssnål teknik. Stödet skall utdelas snabbtoch flexibelt och kunna ges även till pågående projekt i kris,s.k. additionellt stöd.Miljösituationen i är mycket allvarlig ochåtgärdstakten är låg. Det behövs snabba insatser som är förkostnadskrävande för att mottagarländerna själva ska kunnastå för dem. Därför yrkar vi att avsätts särskild miljöfond för Östeuropa.Utgångspunkten skall vara att skapa självtillit hosmottagaren. Den holländska modellen för biståndsarbete,med ''avtal om hållbar utveckling'', har samma intentioneroch vore väl värd en svensk försöksverksamhet.1.4 MiljömålMiljökonsekvensbeskrivningar skall alltid föregå beslutom bistånd. Speciellt stöd bör riktas till decentraliseradejordbruk och skogsbruk i småskalig form. bör ocksåstödja resurssnål småskalig teknisk utveckling pålandsbygden, och yrkesutbildning i samband med projekten.Sociala konsekvensbeskrivningar skall göras före ettutvecklingssamarbete. Socialt stöd till utvecklingsländernaskvinnor bör prioriteras, anser vi i miljöpartiet.Biståndet skall vara utformat på så vis att det stödjer dendemokratiska processen. Dagens biståndspolitik har storalikheter med forna tiders kolonialvälde, där i-länderna ärvinnare och tredje världen förlorare. Detta är ettfundamentalt fel som måste rättas till. Länder som har storaskulder med höga räntor, bör få hjälp med skuldsanering. Vårgrunduppfattning är att skulderna skall avskrivas, vilket ärnödvändigt för att de fattiga ländernas utveckling skall kunnakomma igång. Avskrivningen skall i första hand gälla deallra fattigaste länderna.Det är viktigt att hävdar sin självständighet ochvärnar om sin handlingsfrihet även när EUs politik är merarestriktiv.Sverige, liksom de övriga nordiska länderna, stöderhelhjärtat FNs internationella arbete.2. ProblembeskrivningNatur- och miljökatastrofer drabbar de fattiga ländernahårdast. Torka och översvämningar får katastrofala följder,med livsmedelsbrist och människor på flykt till områden,som snabbt får överbefolkningens problem och samma bristpå försörjningsmöjligheter som man flytt ifrån.Vattensituationen i världen försämras kontinuerligt ochvattenreservoarerna minskar. Skogsområden avverkas isnabb takt för snabba engångsvinster och lämnar efter siguttorkade områden, där ingen återplantering är möjlig. Storauttorkade områden påverkar klimatet i närliggande områden.I-ländernas ständigt ökande konsumtion och användningav naturresurserna lämnar efter sig avfall och sopor i en taktnaturen inte klarar att bryta ner. En stor del avrestprodukterna är inte nerbrytbara utan ökar det s.k.sopberget.Tillsammans med utsläpp och föroreningar från industrieroch trafik leder detta till klimatpåverkan: växthuseffekt,uttunningen av ozonlagret, försurning och skogsdöd. Avfalloch restprodukter ökar halten av kemikalier och tungmetallerpå land såväl som i vattendrag, sjöar och hav.Jordens befolkning ökar snabbt, och konkurrensen omnaturresurserna ökar i samma takt också. av jordensbefolkning förbrukar av jordens naturresurser. I-länderna står för den största delen av jordens miljöförstöring.Samtidigt finns i en fattigdom och misär, somockså leder till ett överutnyttjande av skogar, marker ochkuster i en hård kamp för att överleva. En miljöförstöring,som är svår att komma åt.Krig och konflikter har ofta ekonomiska grundorsaker,både i i-länder och . Ett ekonomiskt bistånd kanbetyda fred och säkerhet.Men risken för en skenande miljöförstöring verkar ändåvara det största hotet för kommande generationer, och deraslivsbetingelser. För att återskapa överlevnadsmöjligheternapå jorden för såväl människor som djur behövs enannorlunda rättvis fördelning av jordens resurser.3. Internationell solidaritet -- utgångspunkter enligtMiljöpartietPå en enda jord med begränsade resurser är vi allaberoende av varandra. Ansvaret för tillståndet i världen ärgemensamt.alla jordens människor ska kunna tillgodosesina grundläggande mänskliga behov, såväl materiella somicke materiellamänniskors tillit till egna initiativ, egenförmåga och egna resurser ska på alla nivåer och i alla länder,vara drivkraften för samhällsutvecklingenjordens ländermåste ha möjlighet att styra sin utveckling på ettdemokratiskt sätt och utifrån sina egna behov, villkor socialaförutsättningarnuvarande obalans i människors tillgång tilljordens resurser ska jämnas ut, både inom och mellanländerall utveckling måste utgå från jordens livsbetingelseroch utformas så, att den är miljömässigt och socialt hållbar.3.1 En politik för självtillitOrdet självtillit har ofta satts i samband just medbiståndsarbete och hjälp till fattiga länder. I inledningen tillmotionen används begreppet så. Men även rika länderbehöver självtillit, så att inte uppgivenheten inför de storaglobala problemen, tar överhanden. Ett hållbartkretsloppssamhälle är fortfarande en målsättning för mångaländer, för andra är det ett redan påbörjat mödosamt arbete,i bägge fallen behövs en stark självtillit och tro på de egnamöjligheterna.Självtillit är något som växer nerifrån och upp.Utgångspunkt för ett lokalt problem är att lösa det lokalt medom möjligt lokala resurser och planering. Även en kommunskompetens skulle kunna användas i ett biståndsarbete, isynnerhet för starkt decentraliserat arbete, som ju enkommun har större erfarenhet av än nationella instanser.Kommunen arbetar då med sin motsvarighet imottagarlandet.Det holländska ''avtal om hållbar utveckling'' är värt attprövas även inom det svenska biståndet. Tanken att ett i-landoch ett u-land gemensamt utvecklar ett samarbete omutveckling och miljö, med kunskap och erfarenhetsutbyte,ligger i linje med utgångspunkter: att ansvaretför tillståndet i världen är gemensamt, problemen ochproblemlösandet likaså.3.2 BiståndsmålMiljömålet skall ha en central roll i utvecklingssamarbetet.Miljökonsekvensbeskrivningar och miljöstrategi finns mednär ett biståndsarbete startar. De bör också vara ett villkorvid kreditgivning. En viktig del är också miljöanalyser av deprojekt, som redan finns på platsen.För länder där råvaror och naturtillgångar använts i en takt,där naturlig återhämtning inte varit möjlig, behövs storainsatser, inte bara materiella.Undervisning, utbildning, forskning, bidrar till ettsamhälle i ekologisk balans, ett uthålligt kretsloppssamhälle.Jordbruket är en viktig basnäring i de flestautvecklingsländer. Men jordbruksmarken är en ändlig resurs,om den inte sköts på rätt sätt. Utarmade näringsfattiga jordaroch alltför hårt betade marker ger liten avkastning. Sverigebör speciellt stödja ett decentraliserat småskaligt jordbruk,som brukas efter ekologiska metoder. Med en växtföljd avnärande och tärande grödor omväxlande, undgår man att leds in i ett beroende av konstgödsel ochbekämpningsmedel. måste vattenförsörjningenordnas.I skogsrika områden behövs kunskaper i skogsskötsel.Gallring och återplantering av skog ger miljövinster ocharbetstillfällen.I kustområdena behövs också biståndsinsatser. Fisket harstor betydelse för den lokala välfärden, men kunskaper omvattenföroreningar och riskerna med att nyproduktion av fiskinte står i överensstämmelse med konsumtionen behövs, såområdena inte blir utfiskade.3.3 DemokratiUtvecklingsarbetet skall också innebära ett stöd för dendemokratiska processen i mottagarlandet. Respekt förmänskliga rättigheter, jämställdhet och ensamhällsutveckling under demokratiska former behövssamtidigt för att skapa ett stabilt och ekologiskt hållbartsamhälle.Idén med att även svenska politiska organisationer skalldelta i demokrati-processen i andra länder genom attutveckla kontaktmöjligheter med systerpartier är god. Menvi känner tveksamhet inför att lägga in detta ibudgeten, när biståndet beskurits så hårt.Däremot stöder det svenska initiativet till ettinternationellt och fria val.3.4 Sociala frågorSociala konsekvensbeskrivningar, skall, liksommiljökonsekvensbeskrivningar, göras före ettutvecklingssamarbete.Stora projektanläggningar har krävt stora förflyttningar avmänniskor och utplånat byar. Det har följdriktigt gett storasociala problem både på landsbygden och i städer som dehemlösa flyttat till.Sociala reformprogram gynnar ofta kvinnorna, som har enutsatt ställning i många . Lagarna diskriminerarkvinnan, och hon är socialt helt beroende av mannen. Honhar ensam ansvaret för hem och barn och driver oftafamiljens jordbruk själv. Utbildningsmöjligheter var stängdaför henne från början -- i familjen får i första hand sönernagå i skolan. Satsning på förebyggande hälsovård har kvinnoroch barn direkt glädje av. Utbildning i familjeplanering ärotroligt viktig med tanke på den ökandebefolkningstillväxten. Både när det gäller förändradejordbruksmetoder, utbildning, hälsovård ochfamiljeplanering brukar kvinnorna snabbare än männen tatill sig de nya ideerna för förändring. Kvinnans betydelse fören miljömässigt och socialt hållbar utveckling i samhället ärstor och grundläggande. anser att stöd ochbistånd till kvinnor i utvecklingsländer skall prioriteras.3.5 NäringslivsutvecklingNäringslivet måste präglas av målsättningen att utvecklaett hållbart samhälle. Många fattiga länder har stora skuldermed höga räntor, som hindrar en sådan positiv utveckling.Biståndsgivarna skall tillse att biståndspengar inte användsför att betala ränta till banker eller bankernas förluster vid ennerskrivning av skulden. Inför varje beslut ombiståndsgivande skall en noggrann information ombiståndslandets skuldsituation inhämtas.Tekniskt bistånd har prioriterats i den svenskabiståndspolitiken. Man har ägnat sig åt storskaliga projektsom vägar, dammanläggningar, hamnar, järnvägar,energiverk -- projekt som syns. Men en småskalig resurssnålteknik som anpassas till de lokala förutsättningarna kan varaminst lika framgångsrik. Speciellt viktig är tekniskutbildning, så att det tekniska underhållsarbetet ochreparationer kan skötas på platsen av inhemsk arbetskraft.Decentraliserad skolundervisning, utbildning av lärare ochteknisk yrkesutbildning bör också prioriteras ibiståndsarbetet.4. EUSverige bidrar till EUs gemensamma bistånd med 90miljoner. I budgeten framhålles, att EU-länder står för merän hälften av världens bistånd till , och attmålsättningen för EUs utvecklingsarbete stämmer välöverens med . Dock framhålles en rad sakfrågorsom bör prioritera i EU-samarbetet, bl a förstärktintegrering av miljö-, respektive jämställdhetsaspekter ochökad inriktning på utveckling av mänskliga resurser,inklusive hälso- och utbildningsstöd, insatser förhandikappade samt insatser på befolkningsområdet.I samband med en fri handel anför man ''att särskildaansträngningar kommer att inriktas på de områden, där EUför en mer restriktiv politik än vi själva fört, t.ex. rörandetextilimport och användande av handelspolitiska instrument.Främjandet av tillträde till de europeiskamarknaderna och EUs närmare samarbete med länderna iCentral- och kommer att tillmätas stor vikt.'' Detär förhoppning att lyckas med attbibehålla sin självständighet och handlingsfrihet även närEUs politik är mera restriktiv.5. FNFN har försvagats, och har kommit att spelaen alltmer dominerande roll i det internationellautvecklingsarbetet. har alltid verkat för ett starkt FNsom en sammanhållande, fredsbevarande och dominerandekraft, också i det internationella utvecklingsarbetet. Denordiska länderna har stöttat FNs nya interna reformarbeteoch omorganisation -- bildandet av exekutiva styrelser förFNs program och fonder. ger ett jämförelsesvis högtbidrag till FNs verksamheter vars betydelse som opolitiskorganisation utan vinst och lönsamhetsintressen inte kanöverskattas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en kommun får möjligheter attbedriva utvecklingssamarbete med motsvarande instans i ettu-land,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att försöksprojekt om avtal medett u-land och ett i-land, om hållbar utveckling enligt denholländska modellen, prövas i svenskt biståndsarbete,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utvecklingsarbetet skallutformas så, att det är ett stöd till landets demokratiskaprocess,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att miljökonsekvensbeskrivningskall föregå beslut om bistånd,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att miljökonsekvensbeskrivningskall föregå beslut om kreditgivning,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sociala konsekvensanalyser avbiståndsprojekt skall föregå beslut om bistånd,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stöd till decentraliseradeekologiska jordbruk i prioriteras,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att projekt för hållbarvattenförsörjning prioriteras,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att projekt med småskaligresurssnål teknik plus utbildning för detta ändamålprioriteras,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stöd och bistånd till kvinnor iutvecklingsländer prioriteras,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hävdar sinsjälvständighet gentemot EU i biståndsarbetet,12. att beslutar att reservationsanslaget till''bidrag till internationella biståndsprogram'' (C 1) utökasmed ,13. att beslutar att anslag till internationelltsamarbete utökas med en fond för miljöinsatser m.m. i på (C 8),14. att beslutar att anslag till samarbete medCentral- och utökas med en särskild fond förmiljöinsatser på (G 4).