mot · GI02N298 · 1995-01-25 00:00:00 — Fortsatt spridning av ägandet Innehåll 1 Sammanfattning9 2 Tillbakablick9 2.1 debatt9 2.2 Internationell utveckling10 2.3 Utvecklingen i --199410 2.4 Privatiseringarna framgångsrika11 2.5 De första verkliga folkaktierna12 3 En långsiktig politik för spritt och privat ägande12 3.1 Privatiseringar breddar riskkapitalmarknaden12 3.2 Inriktning av privatiseringar14 3.3 Ett betydande utrymme för privatiseringar14 3.4 Landsting och kommun15 4 En fortsatt privatisering16 4.1 aktiespridningar 1995--199816 4.2 Smalare aktiespridningar17 4.3 Efter strukturåtgärder17Hemställan181 SammanfattningÖver hela världen har det genomförtsomfattande program för privatisering av statliga företag.Skälen har i stort varit desamma oavsett vilka som innehaftregeringsmakten. Spridning av ägandet, tydligare ägarroll,renodling av statens roll i ekonomin, minskadstatsskuldsättning och starkare, kommersiellt merkompetenta företag har varit några av de viktigaste motiven.Under perioden 1991--1994 genomfördes ett omfattandestatligt privatiseringsprogram i som inbringade över23 miljarder kronor, gav ca 400 000 nya aktiesparare och skapade de två mest spridda -- iförhållande till befolkningen -- köpta folkaktierna i privatiseringar via gratisaktier har gjort en störreandel av befolkningen i något enskilt land till aktieägare.Köpet av folkaktierna betalades med sparmedel och de nyaägarna uppgav till att de såg köpen som långsiktigainvesteringar.Prissättningen vid dessa privatiseringar blevgenomsnittligt väsentligt träffsäkrare än vid motsvarandeutförsäljningar i det övriga . Samtliga privatiseradeföretag har utvecklats väl efter försäljningen.Sedan 1980-talet har riskkapitalförsörjningen tiodubblats.Detta har främst skett genom ett ökat utländskt intresse tillföljd av högre svensk konkurrenskraft, konkurrenskraftigriskkapitalbeskattning och ett framgångsriktprivatiseringsprogram som breddat bl.a. aktiesparandet.Förändringarna i beskattningen och uteblivna privatiseringarhotar denna utveckling. missgynnas det svenskariskkapitalet till förmån för det utländska. Detta hotar attstöra balansen och öka det utländska inflytandet på ettonaturligt sätt.Under den innevarande mandatperioden bör bredaägarspridningar göras i Nordbanken, , , TV 2och (SAS svenska moderbolag). Ett antal mindreförsäljningar, liksom minskning av det statliga ägandet iAssi-Domän, och , bör också genomföras.Därutöver bör efter vissa strukturarbeten , , , , , liksom SJ:s ochPostens konkurrensutsatta delar komma ifråga förutförsäljning.Även i landsting och kommun finns betydandeverksamheter som kan konkurrensutsättas och privatiseras.Bland de stora objekten finns de kommunalabostadsbolagen.Vi gör bedömningen att privatiseringar om i genomsnitt 10miljarder kronor bör kunna genomföras under detfortsatta 1990-talet.2 Tillbakablick 2.1 debattSvenska staten är och har varit den enskiltstörsta ägaren av rent kommersiella företag som producerarvaror och tjänster. I industrialismens barndom ansågs detviktigt att staten kunde utöva ett ägarinflytande övernationella basresurser som skog, vattenkraft och gruvor.Trots detta var den helt dominerande utvecklingen avnäringsfriheten baserad på privat kapital och företagande.Samma synsätt rådde när teknikutvecklingen bl.a. gav ossjärnvägar, elektrisk energi och telekommunikationer. som SJ, och , vilkabedrev verksamhet i monopol eller med begränsadkonkurrens under skydd av statlig reglering.Senare har staten övertagit och drivit företag främst avregionalpolitiska skäl eller beredskapsskäl. Under 1970-taletövertog staten företag i krishotade branscher som bl.a. stål-,varvs- och textilindustrin. För att verksamheterna skullekunna fortleva krävdes i många fall betydande ekonomisktstöd, vilket ledde till omfattande kostnader för staten.Under 1980-talet ökade kraven på tydliga och aktiva ägare.Det förekom en växande kritik mot konglomerat, korsägandesom satte ägandet ur spel och alltför enväldigabolagsledningar. Erfarenheterna från bankkrisen harytterligare påvisat riktigheten i kravet på tydliga och aktivaägare. En annan utvecklingslinje har varit stegrade krav påett ökat personligt direktägande, som en följd av dominansenfrån ett fåtal institutioner, fonder och andra börsbolag.Förslaget från socialdemokraterna att satsa kapital frånAP-fonderna som riskkapital i små företag somskatten på riskkapital och företag skärps innebär en återgångtill en felaktig socialistisk politik.2.2 Internationell utvecklingSedan början av 1980-talet har privatiseringar påbörjats iprincip i alla länder på något undantag när. Skälen har varitmånga men främst:det ger starka och konkurrenskraftigaföretag som lever på marknadens och inte politikensvillkor,det ger tillskott till statskassan som annars måstetäckas via budgetnedskärningar eller skattehöjningar,detsprider ägandet till fler människor och stärker samtidigtriskkapitalmarknadens möjligheter att förse företagen mednytt kapital,det ökar oftast skatteintäkterna genom attframgångarna i de privatiserade företagen kapitaliseras.Därmed har viljan att genomföra privatiseringar funnitsoavsett politisk färg på regeringarna i respektive länder. Dethar med andra ord inte varit i första hand en ideologisk frågautan en fråga om effektivitet, svaga statsfinanser och tydligtintresserade ägare. Den socialdemokratiska regeringen iSverige har ännu inte visat samma pragmatism, som en delav dess partikamrater runt om i Europa.2.3 Utvecklingen i --1994Under den gångna mandatperioden genomfördes följandeförsäljningar:ASSI AB//Ncb AB49,av aktiernaCelsius Industrier AB75,0 %Cementa AB5,(= samtliga)LKAB1,7 %Pharmacia32,(12,kvar),(= samtliga)Semko AB51,(= samtliga)SSPA Consulting100 %SGABtillgångarna såldaBlekingen AB57,(= samtliga)Rödkallen AB43,(= samtliga)Sorbinvest AB38,(= samtliga)Troponor Invest AB41,(= samtliga)Företagskapital AB50,(= samtliga)SKD företagen AB75,av tillgångarna såldaSvalöf50,(= samtliga)SAKAB91,(kvar)Utöver dessa företag blev ett privat bolagmed mycket stor ägarspridning.Försäljningen av de berörda företagen har givit företagenkonkurrenskraftiga ägarstrukturer och ett renodlatkommersiellt tänkande utan statliga skygglappar. De publikaprivatiseringarna har gjort allmänhet, media, investerare,kunder och leverantörer uppmärksammade på bolagen. Alltdetta har givit positiva effekter för verksamheten vilket ocksåde berörda företagsledningarna vittnar om.T.ex. har detta inneburit:SSAB:s problem med deamerikanska tullmyndigheternas synpunkter på påståddadolda statssubventioner till bolaget har i princip försvunnit ioch med privatiseringen.Celsius Industrier har genombörsnoteringen fått helt andra möjligheter att skapa allianser,samarbetsavtal och konsortier. Förvärvet av hadealdrig kunnat genomföras utan privatisering och tillgång tillbörskapital.AssiDomän hade aldrig kunnat bildas avhelägda och jämte börsnoterade utan enbörsnotering av den nya företagsgruppen. har bolagetfinansiell styrka att kunna agera aktivt och offensivt inomden för så viktiga skogsnäringen.För Pharmaciavar försäljningen efterlängtad. Den gav arbetsro ochstabilitet. Det nationella svenska ägandet avdramatiserades.Detta är viktigt, inte minst med tanke på att bolaget förvärvatItaliens största läkemedelsindustri. Det skedde under sammaperiod som den nationella /Renault-debatten rasadesom värst.Detta innebär att försäljningarna givit ökadutvecklingskraft för landet som helhet genom starkareföretag, bättre statsfinanser, tydligare ägare ochförutsättningar för fler viktiga arbeten 2.4 Privatiseringarna framgångsrikaKostnaderna för försäljningarna var vid en internationelljämförelse mycket låga. Totalkostnaden blev ca 500 miljonerkronor eller av köpeskillingen. Det är ungefär hälftenav motsvarande kostnader i de flesta centraleuropeiskaländer.Kursutvecklingen i de publika försäljningarna blevföljande:IntroduktionskursIntroduktionskursFörstaÖkning iSmåsparInstitutionerbörsdag%SSAB140140152+ 8,6 %Celsius Industrier AB100106140+32,1%AssiDomän AB138153151-- 1,3 %Pharmacia AB110120121+ 0,8 %Viktat genomsnitt blir+ 5,8 %Dito för småspararna+10,9 %Motsvarande kursuppgångar första börsdagen har iStorbritannien och i allmänhet rört sig mellan 20och 30 %.Vid försäljningen av ökade kursensnabbt den första börsdagen. Detta kan tillskrivas främst enav de snabbaste kursuppgångarna på StockholmsFondbörs under de som förflöt från prissättningtills försäljningen var slutförd och aktien handlades påmarknaden. Detta fick till följd att processen gjordesavsevärt snabbare vid de följande privatiseringarna. Vid desenare privatiseringarna sattes priset genom frianbudsgivning från större placerare med en mindre rabatt tillallmänheten.2.5 De första verkliga folkaktierna 590 000 personer köpte aktier i motsvarande av hela svenska folket. aktier köptes av 520 000 personer. Detta gjorde dessa bolag till de mest spriddaaktierna i -- i relation till befolkningens storlek.Celsius och är väsentligt mindre bolag och medgav --beroende på antalet aktier -- endast 56 000 respektive 68 000 nya ägare. Det gjorde att de i och för sig tillhör de mestspridda aktierna på Fondbörs.Enligt Aktiefrämjandets studier har antalet aktieägare iSverige ökat från 3,2 till 3,8 miljonerpersoner. Det är dessutom en helt ny typ av aktieägare somkommit in på marknaden. Det är en stor andel kvinnor, de ärlågavlönade, bor i landsorten, många kommer från Norrlandoch två tredjedelar är . Till skillnad från mångaandra nya aktieägare -- som kommit till --har den här gruppen inte gått via ägande av andelar i fonderutan blivit direktägare av aktier.Under mandatperiodens gång ökade stödet förprivatiseringarna. var antalet positiva jämfört negativa. ansåg att privatiseringarna skötts bra medan var av motsatt uppfattning.3 En långsiktig politik för spritt och privat ägande 3.1 Privatiseringar breddar riskkapitalmarknadenUnder hävdade de dåvarandesocialdemokratiska industriministrarna vid upprepadetillfällen att de statliga företagen skulle skötas efter sammaprinciper som motsvarande privata företag. Detta leddenaturligtvis till den befogade frågan, varför de då skulle varastatliga? Fanns det ett spekulativt drag? Eller råkade det barabli så att vissa företag av olika skäl blev statligt ägda utannärmare överväganden?Såvitt vi kan se har skälen till den statliga företagssektornsuppkomst lika många förklaringar som det finns företag.Någon rationell inriktning eller princip är därför svår atturskilja.Det finns inget självändamål i ett statligt företagande, sombinder skattepengar och förhindrar andra angelägnaverksamheter.All verksamhet som kan bedrivas bättre ellerlika bra i privat regi som statlig bör därför vara privatägd.I princip all konkurrensutsatt verksamhet bör drivas i privatregi. fastslås att all verksamhet som lika effektivteller bättre kan drivas i full konkurrens skall utföras underkonkurrens.Även viss monopolverksamhet med indirektkonkurrens eller särskild monopolreglering kan i många fallbedrivas bättre i privat än i offentlig regi.Det är viktigt att de försäljningar som görs bidrartill att långsiktigt bredda riskkapitalmarknaden. Tvärtemotvad många påstått eller befarat har de åtgärder som vidtogsunder den gångna mandatperioden tiodubblat tillflödet avriskkapital till börsen jämfört med 1980-talet.Detta har åstadkommits främst genom tre olika huvudtyperav åtgärder:1. Likvärdig beskattning av riskkapitalet i företagenjämfört med vad som gäller i våra viktigastekonkurrentländer.2. Liberaliseringar avseende utländskt ägande i svenskaföretag genom borttagande av de s.k. bundna aktierna och avrestriktioner för utländska investeringar i Sverige.3. Breddningen av riskkapitalmarknaden till helt nyaägarkategorier genom de breda spridningarna av aktier vidprivatiseringen av främst AssiDomän och menäven och nuvarande socialdemokratiska regeringen har införten diskriminerande beskattning av företag, somprivatiseringarna av statliga företag lagts på is. Detta innebärett förödande hot mot tillgången på det riskkapital som ärnödvändigt för näringslivets expansion de närmast åren.Vidare diskrimineras svenskt riskkapital jämfört medutländskt. Trenden mot placeringar av svenskt sparkapital iutländska fonder, försäkringar eller investmentbolag medutländsk beskattning hotar det svenska ägandet iSverigebaserade företag. Detta är djupt olyckligt förriskkapitalförsörjningen. En riskkapitalmarknad som i alltförhög utsträckning domineras av utländska aktörer riskerar attbli nervös, ryckig och bitvis svårförutsägbar, något som kankomma att skada tillväxt och sysselsättning.Målsättningen med privatiseringar ochkonkurrensutsättningar bör därför vara att agera långsiktigtoch systematiskt i enlighet med ovanståendeprinciper, men under iakttagande av ett antalrestriktioner.3.2 Inriktning av privatiseringarFörsäljningen av de statliga företagen måste ske på ettansvarsfullt sätt. Varje enskilt företag skall bli starkare ochmer konkurrenskraftigt efter slutförd privatisering än det varföre densamma. Det innebär att starka hänsyn måste tas tillföretagens intressen bl.a. vid valet av tidpunkt förförsäljningarna, ägarstruktur och metoder för genomförande.Det finns vidare anledning att söka stärkariskkapitalmarknadens funktion vid försäljningarna genomatt bredda aktiesparande till en allt större allmänhet ochdärmed öka den långsiktiga kapaciteten för tillförsel avinhemskt riskkapital. Det kan även innebära hänsynstagandetill övriga aktörers anspråk på riskkapital och det allmännamarknadsläget.Grundprincipen är naturligtvis att statens intressen skalltas till vara vid prissättningen av aktierna. Det innebär attmarknaden måste kunna bedöma företaget efter förtjänst,d.v.s. nödvändiga och oklara omstruktureringar,marknadsförutsättningar och projekt bör i görligaste månvara nära slutförande och därmed överblickbara.Staten har därmed ingen anledning att idkaaktiespekulation med skattebetalarnas pengar. I stort settmåste marknadens prissättning anses vara den riktiga. Deförsäljningar statsmakten gör bör därför ses i ett längreperspektiv, där aktieutveckling kan bedömas vara positiv föratt stimulera till fortsatt god efterfrågan vid erforderligaprivatiseringar och därmed avlastningar av statsbudgeten.3.3 Ett betydande utrymme för privatiseringarVi bedömer riskkapitalmarknaden f.n. som förhållandevisstark -- givet förutsättningarna. För att uppnå långsiktigtgodtagbara resultat erfordras däremot attriskkapitalmarknaden omgående åter ges likvärdigaskatteregler jämfört med vad som gäller i jämförbara länder.I annat fall kan näringslivets återhämtning -- och i synnerhetde mindre företagens -- riskeras. försvårasallvarligt saneringen av statsfinanserna genom sämre tillväxtoch uteblivna kapitalinjektioner genom väl genomfördaavyttringar.Den diskriminerande beskattningen av svensktriskkapital -- som just införts -- riskerar dessutom att leda tillett ökat utländskt ägande av svenskt näringsliv och därmedkontroll. Åtskilliga tecken tyder dessutom på att delar av detökande utländska ägandet finansieras av svenskt sparande,d.v.s. den nuvarande beskattningen ökar utlandsägandet avdet svenska näringslivet utan att långsiktigt ökaskatteintäkterna.Vi förutsätter att de s.k. återställarna avseendebeskattningen av riskkapital omgående upphävs.Den gångna treårsperioden innebar privatiseringar sominbringade sammanlagt . Dettaskall ses mot bakgrund av:en relativt lång startsträcka föratt komma igång, organisera sig och genomföra nödvändigaförändringar i företagen.den djupaste lågkonjunkturen ochstrukturkrisen kulminerade underperioden.en omfattande valuta- och räntekris medåtföljande verkningar på börsklimatet under delar avperioden.Med en riskkapitalbeskattning som beslutades under denborgerliga regeringstiden bedömer vi det fullt möjligtatt minska det statliga ägandet i företag med istorleksordningen under deninnevarande mandatperioden.3.4 Landsting och kommunVad avser möjligheterna i kommun och landsting gäller iprincip samma förutsättningar som för statliga företag ochverksamheter.I kommun och landsting bedrivs ofta konkurrensutsattverksamhet i förvaltningsform. Detta leder till betydanderedovisningsproblem som ofta kan leda till fel prissättningoch därmed osund konkurrens.Konkurrens är ett viktigt sätt att skapa effektivitet. Ettannat är det normala ekonomiska signalsystemet. Det somupplevs vara gratis har som bekant oändlig efterfrågan.Minst lika viktig som konkurrensen är därför sambandetmellan tjänstens kvalité/art och priset på den. Rättprismotivation -- med väl definierad grundstandard för alla --är ett viktigt led i effektiviseringsarbetet för att uppnåkonkurrenskraft för utförda tjänster i förhållande tillkostnaden.Det är naturligt att all verksamhet som är utsatt eller kanutsättas för konkurrens stegvis avgränsas till egnakostnadsställen med eget budget- och förvaltningsansvar.Detta räcker erfarenhetsmässigt inte. Det är viktigt attverksamheten bolagiseras för att ge likvärdigakonkurrensförutsättningar som motsvarande privatverksamhet. Därefter bör det konkurrensutsatta bolagetslutligen privatiseras genom försäljning till lämpliga ochkompetenta ägare. En möjlighet som skall beaktas vid varjeprivatisering är försäljning eller överlåtelse till personalen.De kommunala bostadsföretagen bör exempelvis snarastsäljas, i första hand till de boende, i andra hand till privatainvesterare.Dessa stora omvandlingsprocesser måste skötas med storvarsamhet. Det är viktigt att ha slutmålet om effektivareproduktion och mer mångfasetterad arbetsplats med starkmotivation för ögonen.I denna del är det naturligtvis viktigt att konkurrens ochupphandling sker på lika villkor. Avbrutnaanbudsupphandlingar, otillbörliga upphandlingsvillkor ochkommunala, dolda subventioner i olika former har dessvärreförekommit.Det skall understrykas att offentliga monopolinte skall ersättas med privata. Även naturligmonopolverksamhet kan ofta upphandlas i olika andelarvarje år för att skapa visst konkurrenstryck.4 En fortsatt privatiseringDen innevarande mandatperiodens möjliga privatiseringarkan delas in i tre olika grupper: breda aktiespridningar överbörsen, direktförsäljningar och bolag under någon form avstrukturering där ägarbreddning/försäljning kan bli aktuell.4.1 aktiespridningar 1995--1998Vi bedömer att det är möjligt att under mandatperiodengenomföra breda aktieägarspridningar i åtminstone följandebolag:NORDBANKEN bör säljas så snartmarknadsförutsättningarna finns. Det skärper på etthälsosamt sätt konkurrensen i banksektorn. ökardet kommersiella trycket på banken. En försäljning avbanken inbringar dessutom betydande belopp tillstatskassan, som en återbäring på de kostnader sombankkrisen åsamkat skattebetalarna. Det är ett väsentligtbättre sätt för skattebetalarna att få ersättning för kostnaderi samband med bankkrisen än olika typer av bankavgifter.Strävan bör istället vara att staten under acceptabla formergå ur ägandet av Nordbanken i sin helhet.VATTENFALL behöver nytt riskkapital för offensivasatsningar runt och i . I dennakapitalintensiva bransch med förhållandevis småkapitalströmmar erfordras en hög andel ägarkapital för attkunna agera långsiktigt och effektivt. Bolaget har ett uniktsvenskt kunnande, som bör kunna ge betydandeexportintäkter. För det erfordras tillgång tillriskkapitalmarknaden.En minoritetspost i bör därför säljas undermandatperioden i samband med en nyemission.TELIA kommer i samband med internationaliseringen attdels behöva en marknadsmässig värdering på bolaget samtnytt kapital för att offensivt kunna delta i den fortsattainternationella omstruktureringen av branschen.En minoritetspost i bör därför säljas undermandatperioden i samband med en nyemission, som ettförsta steg.TV 2 utgör den andra publicservicekanalen i . Viser inget behov av två sådana kanaler. Istället finns det behovav en skärpt konkurrens på lika villkor mellan kommersiellaTV-kanaler.Det innebär att i sin helhet kan avyttras till en bredallmänhet under mandatperioden.SILA utgör det svenska moderbolaget i SAS. Vi ser ingabärande skäl för att staten skall äga hälften av aktierna ibolaget. Tvärtom uppfyller bolaget kriterierna för att fungerabättre i privat regi. Vid en försäljning av aktierna i böreftersträvas att SAS i första hand blir ett börsnoteratallnordiskt företag. Det finns några som helstförutsättningar att tro att bolaget av diffusa skäl ekonomisktkan orka bära extra kostnader i samband med trelandsägandeoch uppdelningen av olika funktioner mellan länderna. Striktkommersiella beslut ger bolaget störst förutsättningar attkunna konkurrera framgångsrikt. Det länderdominerade ochde till hälften statsägda moderbolagen har därmed spelat utsin roll.Efter diskussioner med systerbolagen i ochNorge bör därför statens samtliga aktier säljas på ett sätt somgagnar såväl företag som skattebetalare.Under mandatperioden kan ytterligare minskningar avägandet i AssiDomän, och göras.4.2 Smalare aktiespridningarVi finner att det finns skäl att fullfölja försäljningarna avIndustrikredit AB, AB Kurortsverksamheter, AB SvenskBilprovning, , AB SvenskAnläggningsprovning och Forsknings- ochProvningsinstitut.Apoteksbolagets grossistverksamhet har vid ett antaltillfällen kritiserats för att ligga inom samma företagsgruppsom den monopoliserade detaljhandeln/apoteken -- utifrånfrämst konkurrensskäl. Det är naturligt att denkonkurrensutsatta grossistverksamheten avskiljs från övrigverksamhet och privatiseras. Därmed undanröjs samtidigtrisken för snedvridningar av konkurrensen.Ytterligare bolag bör kunna bli aktuella undermandatperioden. Samtliga namngivna bolag ärkonkurrensutsatta. Särskilda bärande skäl för att driva dem istatlig regi saknas.4.3 Efter strukturåtgärderSECURUM och Retriva bör säljas med hänsyn till måletatt återvinna så stor andel som möjligt av statens insatser. Enså stor statlig aktör stör marknadsförutsättningarna förkonkurrens på lika villkor. Det är därför angeläget attförsäljningarna sköts med stor kraft och marknadskänsla.VASAKRONAN AB med sitt stora kommersiellafastighetsbestånd har en stor potential. Bolaget har ett starktbehov av ett strikt kommersiellt beslutsfattande. Av dettaföljer att en försäljning bör påbörjas.ARLANDA FLYGPLATS kommer att behöva betydandemedel för nya investeringar. Det finns inga skäl att dessaskall tas från andra angelägna statliga utgifter. Det är därförnaturligt att kapitalet får sökas på riskkapitalmarknaden.Konkurrensförutsättningarna och regelverken härför börsamtidigt klargöras. Det finns goda internationella förebilderatt falla tillbaka på. Vinstutvecklingen kan t.ex. i eninternationell jämförelse regleras i förhållande tillkundpriserna.LKAB har efter övertagandet av trafikeringsrätten påmalmbanan fått förutsättningar för de nya investeringarna ipelletsverk och ny huvudnivå. För att ytterligare riskavlastadenna verksamhet och trygga företagets fortbestånd bördelägare sökas bland de stora kunderna till företaget ellerandra som påtagligt kan stärka företaget.SBAB:s konkurrensutsatta verksamhet bör nu kunnaavyttras. Tidpunkten måste bero på marknadsutvecklingen.Med denna åtgärd tryggas en sund konkurrens på lika villkorinom bostadsfinansieringen. minskarskattebetalarnas risktagande.Både SJ och POSTEN bedriver partiellt konkurrensutsattverksamhet, som t.ex. Swedbus och Postbanken, vilka kankomma ifråga för ägarbreddningar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att fullfölja försäljningen avstatliga företag i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om effektivisering,konkurrensutsättning och försäljning av kommunalaverksamheter,13. att beslutar bemyndiga regeringen att säljaVasakronan AB,14. att beslutar bemyndiga regeringen att säljaArlanda,25. att beslutar bemyndiga regeringen att säljaSBAB,36. att beslutar bemyndiga regeringen att säljaSJ,27. att beslutar bemyndiga regeringen att säljaPosten,28. att beslutar bemyndiga regeringen att säljaTelia,29. att beslutar bemyndiga regeringen att säljaTV2.4