mot · GI02A225 · 1995-01-25 00:00:00 — Lagar om reglering av arbetstiden Det finns ett flertal lagar som reglerar arbetstagaresrätt till ledigheter, bl.a. arbetstidslagen och semesterlagensamt lagar om rätt till ledighet för vård av barn, om rätt tillbetald ledighet för facklig verksamhet, om rätt till ledighetför utbildning m.m. Även regelsystemet för pensionerna kanräknas till ledighetslagarna.När veckoarbetstiden första gången lagreglerades 1920blev den . och alltjämt gäller somhuvudregel att arbetsveckan får uppgå . Denlagstadgade rätten till semester infördes och omfattadedå . Rätten till semester har utvidgats efterhand ochomfattar fem veckor.En väsentlig del av arbetstidsbestämmelserna ärdispositiva, dvs. de kan ersättas med andra regler genomkollektivavtal.På arbetstidsområdet gäller, förutom det nationellaregelverket, tre samt EG:sarbetstidsdirektiv. konvention (nr 47), som Sverigeratificerade , innefattar ''principen omfyrtiotimmarsveckan, tillämpad på ett sådant sätt att den intemedför en sänkning av arbetarnas levnadsnivå''. Enligt EG-direktivet får veckoarbetstiden uppgå till högst iveckan, övertid inräknad.Ledighetslagstiftningen föråldradDen arbetade tiden har i , liksom i andraindustriländer, sjunkit . Det har varit ennaturlig följd av ökad levnadsstandard. Grunden förarbetstidsförkortningen har varit en ökad produktivitet, dvs.att samma mängd varor eller tjänster har kunnat producerasmed mindre insatser av arbetskraft och kapital.Arbetstiderna är ofta resultatet av en historisk utveckling.Den industriella revolutionen och en utbreddmassproduktion av fabrikstillverkade varor gjordestandardiserad arbetstid till den lämpligaste formen förorganisationen av arbetet. Utvecklingen i riktning motprodukter och tjänster som baseras på den nyainformationsteknologin har i allt högre grad gjort dennamodell för arbetsorganisation föråldrad. Många traditionellaarbetstidsmönster lever emellertid kvar i lagar ochkollektivavtal. På så sätt utgör de ett hinder för en flexibelarbetsmarknad och för skapandet av nya arbeten.I har den internationellt sett mycket högakvinnliga förvärvsfrekvensen aktualiserat särskilda frågor.Många kvinnor har betydande svårigheter att förenaförvärvsarbete med föräldraskap. Deltidsarbete har ofta varitlösningen. har arbetsmarknaden, i vart fall inom vissasektorer, blivit så organiserad utifrån deltidstänkande att ca200.000 kvinnor, som skulle vilja arbeta full tid, endast kanfå deltid.Härtill kommer att kopplingen mellan minskad arbetstidoch ökad produktivitet har blivit allt lösare. Början tilldagens arbetslöshetsproblem ligger kring 1970. Trots attekonomin då började stagnera har den arbetade tiden blivitallt kortare. Om man ser till den faktiska arbetstiden,avräknat semester, sjuk- och övrig frånvaro, ligger Sverigelångt under de flesta viktiga konkurrentländerna.Pågående reformarbeteDet har länge stått klart att den nuvarandeledighetslagstiftningen är otidsenlig. Ett omfattandeutredningsarbete har pågått sedan 1987.Arbetstidskommittén, som 1989 lade fram sitt betänkandeArbetstid och välfärd, ansåg att man borde pröva densamlade årsarbetstiden som en ny norm för heltidsarbete.Fördelar med en sådan norm ansågs bl.a. vara att den skullege möjlighet till flexibla lösningar och ökad valfrihet förarbetstagarna. Förslagen har ännu inte lett till lagstiftning.EU-rådet antog 1993 ett direktiv om arbetstidensförläggning i vissa avseenden. Det upptar regler omdygnsvila, raster, veckovila, veckoarbetstidens längd,semester m.m. Direktivet skall vara införlivat i vårlagstiftning senast den 23 november 1996.Den borgerliga regeringen tillkallade ensärskild utredare med uppgift dels att pröva behovet avflexibla arbetstidslösningar, dels att utreda konsekvensernaav EG:s direktiv för det svenska regelsystemet påarbetstidsområdet. Efter maktskiftet har densocialdemokratiska regeringen återkallatutredningsuppdraget.Socialdemokraterna har beslutat tillsätta en nyarbetstidsutredning. Av olika uttalanden kan man draslutsatsen att utredningen skall omfatta dels behovet avflexibla arbetstider och konsekvenserna av EG:sarbetstidsdirektiv, dels också frågan om en allmänarbetstidsförkortning till sex timmars arbetsdag.En arbetstidslagstiftning för nya arbetenDet regelverk som styr relationerna mellan arbetsgivareoch arbetstagare på den svenska arbetsmarknaden äranpassad efter en annan tid -- den stordriftens, enhetlighetensoch kollektivismens ordning som vi nu snabbt avlägsnar ossifrån. Detta gäller även arbetstidslagstiftningen.Det framtida arbetet, där varor och tjänster i ökandeutsträckning baseras på den nya informationsteknologin, ettväxande egenföretagande och en decentralisering av ansvartill medarbetarna kräver nya lösningar.Enligt vår mening behöver reglerna för arbetstid, semesteroch annan ledighet reformeras i grunden. En lösning skullekunna vara att ersätta det nuvarande regelverket med en lagom samlad årsarbetstid. I denna skulle kunna anges vissaminimistandarder, som bl.a. bygger på de ILO-konventioneroch EG-direktiv som är bindande för . I övrigt skullefrågorna kunna lösas genom avtal -- kollektivavtal och i ökadutsträckning individuella avtal.Med mer flexibla arbetstidslösningar och nyaarbetsorganisationer skulle ett arbetsliv kunna skapas som ärbättre anpassat till de enskilda arbetstagarnas önskemål ochbehov.Reglerna om semesterlönegrundande frånvaro bör enligtvår mening också ses över. Dagens regler medför betydandekostnader, speciellt för de småföretagare som måste svara fören stor del av de nya arbeten behöver. Detförhållandet att en arbetsgivare t.ex. är skyldig att betalasemesterlön till en kvinna som är havandeskapsledig kandessutom leda till att företagen drar sig för att anställa enkvinna i fertil ålder.Rätten till ledighet för studier bör ingå i en mer samladöversyn av arbetstidsfrågorna. Å ena sidan är generösa reglerdärvidlag en förutsättning för det livslånga lärande som viförespråkar. Å andra sidan måste företagen kunna dra nyttaav sina medarbetare för den angelägna utvecklingen avverksamheterna. I det förändrade arbetsliv vi nu möter, medökad flexibilitet och ökat inslag av individuella avtal öppnasmöjligheter för alltfler att i ökad omfattning varva arbete ochstudier. De möjligheter som modern teknologi ger tilldistansundervisning gör det lättare att studera utan att behövavara så mycket borta från arbetet. Vi förutsätter att det storakompetensutvecklingsbehov som föreligger obönhörligenkommer att leda till svåra avvägningar. Frågan är både viktigoch komplicerad. Den bör därför bli föremål för en grundliggenomlysning.Arbetsdelning och sextimmarsdagPå frågan hur medlemsländerna skall lösa det allvarligaarbetslöshetsproblemet svarar i sinsysselsättningsrapport under rubriken ''Vadsvaret inte är'' att lagstadgad allmän arbetsdelning inteangriper arbetslöshetsproblemet genom att öka antaletarbetstillfällen via ökad ekonomisk aktivitet utan genom attransonera riktigt arbete. Påtvingad arbetsdelning har enligtOECD-rapporten aldrig varit en framgångsrik metod för attminska arbetslöshet, inte minst på grund av arbetstagarnasmotstånd mot sänkta löner.Det är uppseendeväckande att socialdemokraterna överhuvud taget överväger sex timmars arbetsdag i ett läge, närde måste inse att detta skulle innebära storavälståndsförluster. Arbetsdelning är, som OECD-rapportenvisar, inte en framkomlig väg att lösaarbetslöshetsproblemet. Nya arbeten får man bara omföretagen kan växa.Vi vill starkt understryka vikten av att den aviseradeöversynen av arbetstiderna inte nu leder till någon allmänarbetstidsförkortning. Det finns inget samhällsekonomisktutrymme för en sådan reform . Enförkortning av den samlade årsarbetstiden kan genomförasendast som ett resultat av framtida produktivitetsökningar,alternativt genom löneminskningar men sker då till priset aven dramatisk sänkning av levnadsstandarden i vårt land. Vimenar att i stället måste arbeta sig ur krisen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär utredning avarbetstidslagen, semesterlagen och lagen om arbetstagaresrätt till ledighet för utbildning i enlighet med vad som anförtsi motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsdelning och generellarbetstidsförkortning.