mot · GI02K13 · 1995-01-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:129 Kommunallagsanpassning av kyrkolagen m.m. I lagstiftningen har det tidigare inte funnits ett särskiltmedlemsbegrepp som avser alla som är folkbokförda i enförsamling. Från sida har förslag i denriktningen tidigare aviserats och så är fallet även . Förraårets kyrkomöte menade att det är nödvändigt att det i detkyrkokommunala sammanhanget finna andra språkligauttryck än ''medlem''. Som underlag för kyrkomötets beslutfanns bl a ett yttrande från dess läronämnd där följande sägs:''finner att det är angeläget att undvika enuppdelning i ett kyrkokommunalt medlemsbegrepp och ettteologiskt motiverat kyrkotillhörighetsbegrepp. Således börde som utträtt ur inte anges som medlem ien församling. ''I sitt yttrande över Kyrkoberedningens delbetänkande(SOU 1993:46) Vissa kyrkofrågor, invände också mot införande av ett särskiltkyrkokommunalt bestämt medlemsbegrepp i kyrkolagen.Även församlings- och pastoratsförbundsatte i sitt yttrande vissa frågetecken för Kyrkoberedningensförslag på denna punkt.I propositionen pekas på att avsikten är attreligionsfrihetslagens bestämmelser om medlemskapet iSvenska kyrkan skall ändras till att avse dem som ''tillhör''kyrkan. Även om det förhoppningsvis snart kommer enproposition innehållande kyrkomötets förslag om nyatillhörighetsregler röjer det inte undan de problem som ettsärskilt kommunalrättsligt medlemsbegrepp medför. För detmycket stora antal förtroendevalda runt om i landet som iförsta hand har att förstå och tillämpa lagen är det nog inteheller självklart att läsa vad som står i motiven till lagtexten.Den bör i sig vara så klar och tydlig som möjligt. Ipropositionens lagförslag används ''medlem'' dessutom i tvåolika meningar. I 11 kap. 1--3 §§ liksom i 22 kap. 1 § avsesmed medlem alla som är folkbokförda i församlingen. Detär alltså på dessa ställen begreppet medlem får utgå. I 13 kap.2 § talas om ''kyrkomedlemmar'' och då avses de som tillhörSvenska kyrkan som trossamfund. ''Kyrkomedlem'' liksomäven ''medlem i '' återfinns också på andraställen i kyrkolagen som inte föreslås ändrade. Det kaninte råda någon tvekan om att det uppstår svårigheter attförstå vad som avses när samma eller nästan samma begreppanvänds med olika innebörd i en och samma lag.Redan i den proposition som föregick 1961 årsförsamlingsstyrelselag avvisades införandet av ett särskiltkyrkokommunalt medlemsbegrepp. Den motivering som dågav av föredragande statsrådet står sig väl även idag.Det kan således inte vara tillfredsställande att den somutträtt ur skall -- låt vara urkommunalrättslig synvinkel -- betraktas somförsamlingsmedlem. Med församlingsmedlem avses idagligt tal endast fysiska personer som tillhör och genom kyrkoskrivning är knutna tillförsamlingen. På ett liknande medlemsbegrepp bygger ocksåreglerna om rösträtt och valbarhet. Å andra sidan måste ettmera vidgat medlemsbegrepp gälla beträffande rätten attanföra besvär. Här tillkommer de ekonomiska intressen, somär knutna till skyldigheten att betala skatt till församlingen.I betraktande av det sagda synes något entydigtmedlemsbegrepp inte böra anges för församlingsvidkommande. Hinder föreligger inte att för varje fall ange,vilken krets av personer och andra som avses.Begreppet medlem i 11 kap. 1--3 §§ och i 22 kap. 1 §förslaget till lag om ändring i kyrkolagen bör bytas ut mot''folkbokförd'' i lämplig form eller ändras på annat lämpligtsätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begreppet medlem i 11 kap. 1--3 §§ och i 22 kap. 1 §förslaget till lag om ändring i kyrkolagen (1992:399) ändrasi enlighet med vad som anförts i motionen.