mot · GI02So246 · 1995-01-25 00:00:00 — Dolt missbruk i arbetslivet Det är nu i ennationalekonomisk studie visade att densamhällsekonomiska kostnaden för bruk och missbruk avalkohol var . Siffran har senarereviderats till . Kunskapen om att ävenmånga människor runt en missbrukare far illa börjar först nutränga fram. Räknas de skador och lidanden med som främstfamiljen drabbas av skulle samhällskostnaderna väsentligenstiga. Statsfinanserna är i olag men i den offentliga debattennämner ingen att ett professionellt bemötande av landetsoändligt många dolda missbrukare avsevärt skulle bidra tillatt uppnå nödvändiga besparingar. Och till skillnad frånbesparingar som kan kännas smärtsamma, leder insatser motmissbruk till att tusentals människor befrias från ångest,förnedring och lidande.Dolt missbruk finns i arbetslivet. Arbetslivet har en starkdragningskraft och ger motivation att frigöra sig ur även ettmångårigt missbruk. har därförarbetsmarknadens parter i SAF, TCO ochLO samarbetat kring drogfrågor inom arbetslivet. (alkohol- och narkotikarådet) med mer än 600medlemsföretag syftar till att förebygga och motverkaalkohol- och narkotikamissbruk. På enskilda företag utförs,av lokala Alna-grupper, insatser för att skapa drogfriaarbetsplatser. Det leder till att arbetskamrater medmissbruksproblem får professionell hjälp.Verksamhetsidén är viktig och därför sprids nu idéerna överlandet, och i arbetslivet växer ett fram. Insiktenökar om att en medveten alkohol- och narkotikapolicy inomföretaget räddar anställdas hälsa. Ur företagssynpunkt är detett klipp. Dolda missbrukare kan räknas i hundratusental. Dehar börjat känna av medicinska och sociala skadeverkningarmen inte diagnostiserats inom vården för sitt beroende. I detlängsta undviker man också att söka hjälp från socialtjänsten.Missbruket uppenbaras först i familjen som vanligtvis ställerupp solidariskt för att inom hemmets fyra väggar bevarafamiljehemligheten.Runt en missbrukare finns i genomsnitt 4--5 personer somlider svårt, maka /make, barn och föräldrar. Vårdkostnaderinom primärvård och psykiatri men också kostnader inomarbetsliv och försäkringssystem för denna grupp äravsevärda. vet vi också att barn till alkoholister är denstörsta riskgruppen för framtida alkoholproblem. Med ökatberoende deformeras missbrukarens bild av verkligheten.Det alkoholistiska förnekandet avskärmar och osynliggörden smärtsamma verkligheten och ger skador inom livets allaområden. Så möter tusen och åter tusen människorsjukvården. De söker, med förnekelsens tragiskasjälvbedrägeri och vilseledande, hjälp för komplikationer avdrickandet och drogandet.40 % av vårdbehovet inom psykiatrin, avakutsjukvården och av primärvården antas varaalkoholrelaterade. Ingen söker dock missbruket som orsak.Att läkare och sjuksköterskor på vårdcentraler, iföretagshälsovården, på mödravårdscentraler osv. tidigt ochsystematiskt frågar sina patienter om alkoholkonsumtion ochger högkonsumenter rådgivning är ur folkhälsosynpunktsynnerligen angeläget. Det skulle också innebärabesparingar i miljardstorlek.En i detta sammanhang central samhällsinstans ärförsäkringskassan. Tanken svindlar vid funderingar på hurmycket pengar som blöder ur försäkringssystemet på grundav dolt missbruk.En undersökning om alkoholsjukskrivning ochförtidspensionering utfördes inom länsförsäkringskassa av och Marie-LouiseLarsson. De fann att i av sjukskrivningsfallen fannsstark misstanke om alkoholmissbruk. Endast ett hadealkoholism som diagnos enligt läkarintyg. Man drar ocksåslutsatsen att av nybeviljade förtidspensioner istorstadsområden kan vara alkoholrelaterade. Endast i någotenstaka fall fanns alkoholism som huvuddiagnos tillförtidspensionering. Frågan om narkotikamissbrukuppmärksammades inte i rapporten.Antalet beviljade förtidspensioner 1992 var 58 000. Var och en av dem betyder i genomsnitt en kostnadpå i försäkringssystemet. Det bör därförregelmässigt ställas som krav inför ett beslut omförtidspensionering att en alkohol- och narkotikautredninggörs. Också frågan om att i tillämpliga fall geförsäkringskassan rätt att avkräva samma typ av utredningsom villkor för fortsatt sjukskrivning bör undersökas.Dessutom bör få redskapet att inom lagenom allmän försäkring kunna erbjuda missbruksbehandling.Lagstiftningen är oklar inför denna typ avrehabiliteringsärenden och kassorna tolkar lagen olika.Vi måste med morot och piska driva fram samarbete påregional nivå mellan arbetsliv och myndigheter. Här kanhälso- och sjukvård, socialtjänst, försäkringskassa ocharbetsliv gemensamt verka för utbildningsinsatser,informationsverksamhet, kunskaps- ocherfarenhetsspridning samt samordning av rehabiliterandeinsatser. Ansvars- och kostnadsfördelning måste naturligtvisklargöras. Företag och samhälle bör dela på kostnaderna.Den samhälleliga delen av finansieringen skullemöjliggöras genom att låta producenter av alkoholdryckerbetala en särskild avgift på per såld förpackning (burkeller flaska). Det ger ca . Då blir det ocksåpengar över till att inrätta ett forskningsråd inriktat på doltmissbruk i arbetslivet. Forskning behövs för att motverkaden dyrbara okunskap som råder inom detta område. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidig upptäkt av dolt missbruk,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot utslagning iarbetslivet på grund av missbruk,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansieringen av samhälletsåtaganden,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett forskningsråd inriktat på doltmissbruk i arbetslivet.