mot · GI02A53 · 1995-05-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:218 En effektivare arbetsmarknadspolitik m.m. SammanfattningI denna motion redovisar vi syn påarbetsmarknadspolitiken mot bakgrund av regeringensproposition. anser att arbetsmarknadspolitik ochnäringspolitik hänger intimt samman. Vi kommer i vårpartimotion i anslutning till regeringenskompletteringsproposition att redovisa hur vi vill stärka dennäringspolitiska delen av arbetsmarknadspolitiken.Folkpartiet säger nej till de försämringar förarbetshandikappade som regeringen föreslår. Vi anser attlönebidraget skall ligga kvar på samma nivå som och attinga indragningar av reservationer från får ske.Det innebär att ytterligare en stor grupp arbetshandikappadefår jobb som kostnader för a-kassa ochsocialbidrag minskar.Vi säger nej till regeringens försämringar av starthjälpendå det är viktigt med generösa regler för starthjälp för attunderlätta rörligheten på arbetsmarknaden. Den nyapraktikåtgärden, arbetsplatsintroduktion, är bra men det ärönskvärt att den riktas i större grad mot den enskilda sektorn.Vi går emot regeringens förslag om ett tillfälligtinvesteringsbidrag för bostadsbyggande. Det är fel att införanya subventioner till bostadsbyggande . Dessutom ärförslaget ensidigt inriktat på män och deras arbetsmarknad.Medel bör istället satsas på kvinnligt företagande och pååtgärder riktade mot arbetslösa kvinnor.Folkpartiet välkomnar ett allergisaneringsprogram. Vi villdock att det får en annan utformning än det som regeringenföreslår. Enligt vår mening krävs ett program motallergisanering på lång sikt och inte som regeringen föreslårav tillfällig art.Då avser att föra en mer aktiv näringspolitikföreslår vi att anslaget till arbetsmarknadspolitiska åtgärderkan minskas. Detta p.g.a. att vår näringspolitik kommer attleda till fler nya företag och därmed nya jobb. Vidare innebärplaceringar av fler jobb med generöst lönebidrag ochutökningen av arbetsplatser inom att behov av''tung'' förmedlingsinsats minskar behovet av AMS-medel.Behovet av AMS-åtgärder minskar därmed.Slutligen vill vi att regeringen återkommer till riksdagenmed en särproposition . Detta är nödvändigtdå det är stora summor som hanteras iarbetsmarknadspolitiken som budgetåret dennagång sträcker sig . Det är många frågor somRiksdagen då ånyo behöver pröva såsomkonjunkturförändring, arbetslöshetens nivå och effekten avbeslutade nya insatser. Vidare har förflutit med EU-medlemskapet vars influens inte nu går att avläsa.Arbetsmarknadspolitisk grundsynDen grundläggande tanken för är attarbetslöshet aldrig får vara ett medel i den ekonomiskapolitiken. Arbetslöshet är alltid ett slöseri med resurser,mänskliga såväl som ekonomiska. Erfarenheter från andraländer visar att det är svårt för långtidsarbetslösa att kommatillbaka till arbetsmarknaden. Hög arbetslöshet riskerar då attbli bestående även av högkonjunktur.Arbetslösheten är ett stort problem. Detta konstaterandekan synas vara onödigt, men erfarenheten visar att tankensnabbt anpassar sig till nya och högre nivåer. Vi fåremellertid inte tillåtas vänja oss vid hög arbetslöshet. Vimenar att arbetslösheten går att bringa ned med hjälp av enklok och samlad politik för tillväxt, kombinerad med enoffensiv arbetsmarknadspolitik.Det förutsätter emellertid att man inser arbetslöshetensbakomliggande orsaker, som bland annat hänger sammanmed strukturomvandlingen inom näringslivet. Den har alltsåinte enbart konjunkturella orsaker. För att lösaarbetslöshetsproblemet krävs också insikt om attarbetsmarknaden genomgår förändringar till följd av attSverige utvecklas mot ett kunskapssamhälle.Det är utifrån dessa utgångspunkter en offensivarbetsmarknadspolitik bör utformas.Arbetsmarknadspolitiken är ett nödvändigt komplementtill den ekonomiska politiken. Dess huvuduppgift är attunderlätta för de arbetssökande att snabbt hitta och ta arbetenpå den öppna arbetsmarknaden samt att hjälpa arbetsgivarnaatt fylla vakanserna.I propositionen föreslår regeringen en hel rad av åtgärdersom sägs syfta till att effektivisera arbetsmarknaden, hävdaarbetslinjen samt höja flexibiliteten på arbetsmarknaden.Folkpartiet liberalerna anser att en del av förslagen ipropositionen är bra och det visar att regeringen äntligentagit intryck av arbetsmarknadspolitik. Dettagäller inte minst den s k arbetsplatsintroduktionen, vilkeninnebär att ungdomspraktiken nu återuppstår. Däremot är vikritiska till att regeringen inte har en tillräcklig socialinriktning på sitt förslag. Detta går ut över de allra svagastepå arbetsmarknaden, t.ex. de arbetshandikappade.Näringsliv i förändringDen industrisektor som länge har varit ryggraden i svensktnäringsliv kommer inte att kunna lösaarbetslöshetsproblemet. Ekonomiskt har denna sektorvisserligen en avgörande betydelse för landets ekonomi, menden rationaliseringstakt som krävs för bevaradkonkurrenskraft gör att även en god tillväxt inte leder till detstora antal nya arbeten som behövs för att väsentligt pressaned arbetslösheten.Den dramatiska minskningen av sysselsättningen inomindustrin är bara delvis en följd av lågkonjunkturen. Till endel beror det minskade arbetskraftsbehovet på att 1980-taletsdevalveringseffekter ebbat ut, vilket bidragit till att höjaomvandlingstrycket i svenskt näringsliv. Vi kan inte räknamed att en högkonjunktur skulle återställa sysselsättningeninom den traditionella industrin till nivåer som vi varit vanavid.Ska arbetslösheten förmås sjunka behöversysselsättningen öka markant inom andra sektorer. Det kanhandla om framväxten av en mängd nya företag eller att småoch medelstora företag expanderar. Framför allt är dettjänste- och servicesektorn som måste stå för ökningen avantalet jobb.En sådan utveckling ställer höga och delvis nya krav påarbetsmarknadspolitiken. Den ska underlätta för små såvälsom större och nya företag att snabbt rekrytera arbetskraft.Den ska hjälpa arbetssökande att hitta nya vägar till jobb,eller till kompetenshöjning, och underlätta rörlighet påarbetsmarknaden.En politik för jobbSverige befinner sig i ett känsligt skede: en stark uppgångi delar av ekonomin, en svag utveckling i andra, mycket storarbetslöshet och ett stort budgetunderskott. De högamarknadsräntorna riskerar att bromsa uppgången, eftersominvesteringskapital blir dyrt. Räntebetalningarna påstatsskulden tränger ut angelägna reformer. De begränsaderesurserna behöver läggas på åtgärder som ökar tillväxtenoch i förlängningen bidrar till att få fram nya arbetstillfällen.Att få ned marknadsräntorna är det som enskilt har störstbetydelse för människors köpkraft men också för tillkomstenav nya jobb. Det förutsätter att en ansvarsfull ekonomiskpolitik förs. Hinder för företagande, särskilt för små och nyaföretag, måste undanröjas.Regeringen inleder politikavsnittet i propositionen om eneffektivare arbetsmarknadspolitik med följande mening:''Den viktigaste uppgiften är att skapaförutsättningar för näringslivet att expandera.'' Vidare sägs:''De små och medelstora företagen har en central roll för attfå till stånd en utveckling med hög, stabil och hållbar tillväxtsamt ökad sysselsättning ... Viktigast av allt är att undanröjahinder som dessa företag möter på marknaden. ''delar denna uppfattning. Det är bara att beklagaatt regeringen inte har tagit sina egna ord på allvar ochinriktat politiken på att främja tillväxt och fler jobb inäringslivet.Samtidigt som den ekonomiska politiken måste inriktas påatt minska budgetunderskottet och att få ned räntan, krävsen offensiv arbetsmarknadspolitik. Såväl mänskliga hänsynsom samhällsekonomiska övervägandet arbetslöshetenmåste hållas tillbaka. Det är en tragedi för den enskilde atthennes eller hans kompetens inte efterfrågas. ärdet ett slöseri för samhället att människors utbildning ochförmåga inte används. Arbetslösheten kan alltså intebetraktas som ett medel i den ekonomiska politiken.De nya jobbenStrukturomvandlingen i näringslivet ställer långtgåendekrav på arbetskraftens kompetens. Det handlar om bredasåväl som specialiserade kunskaper och färdigheter, menkanske framför allt om att kunna inhämta nya kunskaper närvillkoren ändras och tekniken utvecklas. Det finns redan idagbehov av återkommande fort- och vidareutbildning och detbehovet kommer att öka.Utbildningssystemet har som främsta uppgift att ge en bragrund för fortsatt, livslångt lärande. Satsningen på att alla skaha minst gymnasiekompetens liksom en långsiktigutbyggnad av den högre utbildningen är investeringar förframtiden.Arbetsmarknadspolitiken var tidigare inriktad på att försede stora industrierna med mer eller mindre utbytbararbetskraft. En följd av det framväxande kunskapssamhälletär att kraven ställs högre på kunskaper och personligafärdigheter, t ex på kommunikativ förmåga. Det spelar heltenkelt stor roll vem man anställer. Arbetsmarknadspolitikenmåste läggas om och inriktas på den arbetsmarknad vi serväxa fram.Den snabba teknologiska utvecklingen, nyaförutsättningar på de internationella marknaderna etc gör attplaneringshorisonten krymper. Arbetsgivare kan i mindreutsträckning än tidigare bedöma det framtida behovet avarbetskraft. En följd av detta är att de lediga jobb som anmälstill arbetsförmedlingen i mycket stor utsträckning ärtidsbegränsade.Arbetsmarknadspolitikens utformningProjektanställningar, uppdragsjobb och olika former avtidsbegränsade förordnanden står för en allt större andel avde nya jobben. Mycket talar för att de fasta jobben, i en intealltför avlägsen framtid, inte självklart kommer att vara dennormala anställningsformen.En fortsatt utveckling i denna riktning skulle innebära attdet blev vanligt att byta arbete under yrkeslivet,med mellanperioder av arbetssökande eller utbildning.Arbetsmarknadspolitikens uppgift att underlättayrkesmässig och geografisk rörlighet accentueras dåytterligare. För utvecklingen av nya företag och nyabranscher är rörligheten avgörande.Ska människor självmant våga steget att byta yrke krävsemellertid en god trygghet i socialförsäkringssystemet.Rimligt hög ersättningsnivå i a-kassan och en allmän,obligatorisk arbetslöshetsförsäkring är viktiga komponenteri ett fungerande trygghetssystem.Att öka rörligheten på arbetsmarknaden är och förblirarbetsmarknadspolitikens långsiktigt viktigaste uppgift. Detunderlättar framväxten av nya företag och nya branscher.Utbildningsinsatser är det lämpligaste instrumentet för attunderlätta främst yrkesmässig rörlighet.Det är därför positivt att regeringen i propositionen anseratt rörligheten på arbetsmarknaden måste öka. Destimulanser i form av starthjälp och pendlingsstöd somframläggs i propositionen är därför tillfredsställande. Vi gårdock emot förslaget att begränsa nivån på starthjälpen från15 till . Medelsbehovet för starthjälpen bördärför höjas med jämfört medregeringens förslag. Att arbetsförmedlingen nu ges möjlighetatt bedöma vilken åtgärd som anses lämplig för enarbetssökande som t.ex. hotas av utförsäkring är också detett förslag i rätt riktning och som kommer att ledaarbetsmarknaden i positiv riktning.Att söka jobbArbetslösheten drabbar i stort sett alla grupper.Arbetsförmedlingarna har därför breddat sin kompetens föratt på ett bättre sätt ge service åt grupper som traditionelltinte riskerat att bli arbetslösa. Ett bra komplement är deprivata förmedlingar som vuxit fram och somhar bidragit till att öka valfrihet och mångfald. Att hitta rättsökande till ett ledigt jobb har blivit en mer kompliceradprocess i och med att kraven på individernas personligaegenskaper kommit att och framöver kommer att spela en alltstörre roll.Samtidigt har de arbetssökande fått det svårare attöverblicka arbetsmarknaden. Sammantaget har dennautveckling gjort att många lediga jobb inte utlyses i väntanpå att rätt sökande ska uppenbara sig. Särskilt vanligt är dettabland mindre företag som ogärna går in i en kostsamrekryteringsprocess. Omvänt har möjligheterna ökat för denarbetssökande att på ett tidigt stadium kontakta tilltänktaarbetsgivare och därigenom hitta ett jobb.I denna situation ökar behovet av individuell ochkvalificerad vägledning. Det är således inte tillräckligt attarbetsförmedlingarna prioriterar självaförmedlingsverksamheten. Många arbetssökande behöverskaffa sig bättre kunskap om hur deras arbetsmarknad ser ut,var de kan använda sin kompetens i kanske nya yrken.Vägledning är ett sätt att effektivisera arbetssökandet.Regeringen föreslår att en större frihet skall ges tillregeringen att använda åtgärdsmedel till tillfälligapersonalförstärkningar till arbetsförmedlingarna. FrånFolkpartiets sida är vi beredda att acceptera detta förslagunder förutsättning att den ökade friheten hanteras varsamtoch att förstärkningarna riktas mot de grupper av arbetslösasom har det svårast på arbetsmarknaden. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.I detta sammanhang är det också viktigt att betona att detär nödvändigt med en viss precisering av hur dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna används. Det är ca 100miljarder som satsas på arbetsmarknadspolitik inklusivekontantstöd och då är det nödvändigt att sätter uppen fastare ram för hur medlen skall utnyttjas. ärvisserligen positivt till att statsanslag skall användas på ettså fritt sätt som möjligt, men har vi ett ansvar motmedborgarna att se till att medlen används på ett så bra ocheffektivt sätt som möjligt.Utsatta grupperArbetsplatsintroduktionFrån sida välkomnar vi regeringens förslagom en ny åtgärd kallad arbetsplatsintroduktion. Åtgärdenkan sägas symbolisera en ''återställare'' av ''återställarna''.Det är de forna praktikformerna ungdomspraktik,akademikerpraktik samt invandrarpraktik som nusammanförs till en åtgärd. Det märkliga är att regeringentidigare föreslagit att ungdomspraktik ochakademikerpraktik skall försvinna trots att båda formernahar visat sig vara bra åtgärder som lett till att en stor del avpraktikanterna fått riktiga jobb efter avslutad praktik.Från sida anser vi dessutom attarbetsplatsintroduktionens tyngdpunkt skall riktas mot denenskilda sektorn. Vi vet att det är där de nya jobben måstekomma och då är det vettigt att arbetsplatsintroduktionenstyngd riktas mot denna sektor.LångtidsarbetslösaDe långtidsarbetslösa är en grupp som kan ha särskildabehov av vägledning. Att inte efterfrågas påarbetsmarknaden tär på självförtroendet, vilket är allvarligteftersom självkänsla och trygghet i sin egen kompetens är enavgörande framgångsfaktor när man söker arbete. Risken ärstor att de långtidsarbetslösa hamnar utanförarbetsmarknaden även i tider av högkonjunktur. Enkvalificerad vägledare kan motverka tendenser till isoleringoch ge perspektiv på den egna kompetensen. Åtgärderriktade till långtidsarbetslösa, till exempel beredskapsarbete,bör därför regelmässigt kombineras med vägledning.Äldre arbetslösaArbetslösheten bland den äldre arbetskraften är alltidmycket olycklig. Enskilda folkpartimotioner har vid ettflertal tillfällen velat få en ökad fokus på detta problem. Detär därför en bra åtgärd att regeringen nu föreslår attlönebidrag om kan utgå till arbetsgivare som anställerlångtidsarbetslösa som fyllt . Enligt vår mening är detvärdefullt om också de som fyllt och riskerar att bliarbetslösa kan komma i åtnjutande av någon form av stöd såatt arbetslöshet om möjligt kan förhindras för denna kategoriav arbetskraften. Det rör sig oftast inte om någon störregrupp av arbetstagare, och medel till detta bör finnas inomde givna ramarna för arbetsmarknadspolitiken.Handikappades arbetsmarknadOavsett konjunkturläge har de handikappade alltid en svårsituation på arbetsmarknaden. De statliga insatserna för demär oerhört viktiga och bör alltid vara prioriterade. Att fåmöjlighet att utföra ett efterfrågat arbete ökar livskvalitetenenormt. överdrivs ofta svårigheterna med attanställa en funktionshindrad person. Information ochenklare anpassningar av arbetsmiljön kan vara det sombehövs för att överbrygga hindren för att få jobb.Arbetslinjen måste gälla även denna grupp, ochförtidspensioneringar ska undvikas i största möjligautsträckning. Både lönebidrag och anställningar inomSamhall har visat sig vara värdefulla lösningar förhandikappade. avvisar därför regeringens förslagom en sänkning av ''taket'' i lönebidraget, för nya beslut omlönebidrag, till liksom förslaget om engångsbesparing för SamhallAktiebolag om under budgetåret1995/96. Det vore förödande för de arbetshandikappade omlönebidraget skärs ned. Propositionen bör avslås i dessadelar.Får behålla sina underbudgetåret så kan ytterligare 3 000 beredas anställning inomSamhall. Erfarenheter från visar att dessa jobb ''påmarginalen'' ofta är billiga att få fram och det är ytterligareett motiv till att bör få behålla sitt anslag. En fortsatthög ambition att slussa ut arbetshandikappade på öppnaarbetsmarknaden är angeläget.Andra sysselsättningsskapande åtgärderRekryteringsstödetRegeringen föreslår i propositionen att statsbidraget tillrekryteringsstöd och beredskapsarbete av tjänstekaraktärsänks från till . stödjer denna besparing då vi anser att nyajobb måste komma till utan att man är för mycket beroendeav stöd eller bidrag från statsmakten. Rekryteringsstöd är enåtgärd som dessutom skall vara mer utvecklad längst nere ien lågkonjunktur.ALUFolkpartiet krävde att Arbetslivsutvecklingen(ALU) skulle hållas på en högre volym. Socialdemokraternamotsatte sig detta då. Det är bra att regeringen nu tänkt omoch utvidgar ALU till alla sektorer. Vi instämmer ibedömningen att ALU ej får skapa undanträngningseffekterpå den ordinarie arbetsmarknaden samt att åtgärden riktasmot de som riskerar att slås ut från arbetsmarknaden.SmåföretagarstödFolkpartiet föreslog att anslås tillsmåföretagsstöd och landsbygdsutveckling. Regeringen harnu tagit fasta på detta förslag och föreslår att 400 milj kranslås till småföretagarstöd för regionalutveckling ochtillväxt vilket vi i välkomnar. Erfarenheterna avdenna åtgärd som den förra regeringen föreslog är goda ochhar inneburit ett kompetenslyft för många små företag.Investeringsbidrag för nyproduktion av bostäder ettojämlikt förslag!Regeringen föreslår i propositionen att ett tillfälligtinvesteringsbidrag för nyproduktion av bostäder införs. FrånFolkpartiets sida motsätter vi oss detta förslag.Att införa nya subventioner till bostadsbyggandet ärfelaktigt. Vad som behöver göras för att få igång byggsektornär istället en politik som inriktas på att sanera statsfinansernaoch på så sätt varaktigt sänka räntan. Problemet förbyggsektorn är ju att inga nya byggen kommer igångp.g.a. det höga ränteläget.Förslaget om ett investeringsbidrag är dessutom ojämlikt.Stöd till byggsektorn är i huvudsak ett stöd till enmansdominerad sektor där många män är sysselsatta.Folkpartiet har tidigare drivit frågan om ökat stöd tillkvinnligt företagande. Vi anser att det även i fortsättningenskall utgå ett betydande stöd till kvinnligt företagande. Ävenandra arbetsmarknadspolitiska åtgärder som riktas tillkvinnor bör inrättas. Vi kan inte fortsätta att föra enarbetsmarknadspolitik som i stort är inriktad på män ochderas arbetsmarknad. Den uppgång i konjunkturen som skettunder har nästan uteslutande medfört attmäns arbetslöshet sjunkit medan kvinnoarbetslöshetenligger stilla på exakt samma nivå. Det är dags förjämställdhet också i arbetsmarknadspolitiken.AllergisaneringsprogrammetI propositionen föreslår regeringen att ettinvesteringsprogram för att förbättra inomhusmiljön införs.Programmet är ett resultat av den uppgörelse om det riktadeanställningsstödet (RAS) som regeringen kom överens medmiljöpartiet om tidigare i våras.Folkpartiet välkomnar ett allergisaneringsprogram. Vi varbland de första att påpeka att något måste göras åt de dåligainomhusmiljöerna. Allergier har tyvärr utvecklats till någotav en folksjukdom som uppemot tre miljoner svenskar idaglider av. av alla vuxna lider av astma. Särskiltoroande är att barnen drabbas så hårt. Två barn av fem ärutsatta.Inomhusmiljön är en stor bov som ligger bakom mångaallergifall. I många byggnader -- såväl bostäder som daghem,skolor och kontor -- finns problem med dålig ventilation,mögelskador och fuktig luft som i tur bidrar till att människorutvecklar allergier.Allergier är ett problem inte bara för de individer somdrabbas, det är också ett samhällsproblem. Sjukskrivningaroch arbetsbortfall medför både utgifter för samhället ochförluster i form av uteblivna inkomster. Att satsa på attförebygga allergier är således lönsamt både utifrånmänskliga och samhällsekonomiska utgångspunkter.Vi kan dock ej acceptera den inriktning som programmetfått i propositionen. Enligt vår mening är programmet avalltför tillfällig art för att kunna göra de förbättringar som såväl behövs. Dessutom läggs en alltför stor andel avkostnaden på kommunerna. föreslår istället att ettpermanent allergisaneringsprogram införs. Ett anslag om400 per budgetår bör avsättas för dettaändamål. Bidrag bör dessutom kunna få lämnas av kostnaden.Återställ ''återställarna''Av de ''återställare'' som regeringen med hjälp avvänsterpartiet genomförde är några avspeciellt stor skada för arbetsmarknaden. Det gälleråterställandet av arbetsrätten och avskaffandet av denallmänna obligatoriska a-kassan.Folkpartiet anser att det är bra för sysselsättningen ochföretagandet om den arbetsrättslagstiftning som gällde under1994 återinförs både vad gäller LAS och MBL.Lagstiftningen medgav då att vissa smärre undantag frånLAS kunde göras och att möjligheterna till förlängdprovanställning och visstidsanställning gavs. Den fackligavetorätten vid intagande av entreprenörer samtblockadmöjligheten mot enmansföretag togs bort. Dessareformer var av stor betydelse för många småföretags viljaatt nyanställa och expandera. Därför bör beslutaatt återinföra den arbetsrättslagstiftning som gällde under1994.Som vi tidigare i motionen nämnt är det bra att kravenskärps på den som skall få a-kassa. Detta måste kompletterasmed att en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkringåterinförs. Försäkringen skall vara utformad så att den intemöjliggör en i det närmaste evig rundgång mellankontantstöd och åtgärder. Detta är viktigt för att tydliggöraförsäkringens karaktär av omställningsförsäkring och för attmotverka den explosionsartade ökningen av s klångtidsinskrivna vid arbetsförmedlingarna. Egenavgifterbör införas för att finansiera arbetslöshetsförsäkringen motatt sjukförsäkringsavgifterna sänks i motsvarande mån.Riksdagen bör besluta att den arbetslöshetsförsäkring somgällde återinförs.Avskaffa RAS!Det riktade anställningsstödet (RAS), som regeringeninförde tillsammans med , har visat sig vara detmisslyckande som vi förutsåg i vår kommittémotion som vilade fram i samband med propositionen. Till och med frånfackligt -- inte minst LO -- var man starkt kritisk till insatserav RAS-modell. Det finns fortfarande pengar att spara omRAS avvecklas. föreslår därför att riksdagenbeslutar att avveckla det riktade anställningsstödet snarast.Rätt företagarpolitik sparar pengarRegeringen har omfördelat medel från anslaget A 2 till andra åtgärder. Vi anser att detta tankesätt ärvälmotiverat, men föreslår en annan och mera omfattandeomfördelning. I vår partimotion som vi presenterar ianslutning till regeringens kompletteringspropositionföreslår vi att skatterna för företagande sänks kraftigt i syfteatt få en företagsutveckling som leder till fler företag ochdärmed ett stort antal nya jobb. Med hänsyn till dettabedömer vi att anslaget A 2 kan reduceras med ca jämfört medregeringens förslag.AMS har inte kunnat göra av med anslagna medel.Arbetsmarknadspolitiken tillförs dessutom ca 1 miljardkronor från EUs sociala fonder, vilket självklart skallutnyttjas. På flera områden har anvisade medel inte -- avolika skäl -- kunnat tas i anspråk, t.ex. ROT-pengar ochmedel för affärsinvesteringar. Därför bör beredskap hållasför att i trängda lägen aktivera sådana pengar.KontrollstationerSom vi tidigare i motionen har varit inne på är det viktigtatt de stora summor som anslås till arbetsmarknadspolitikenhanteras på ett effektivt sätt. I propositionen saknas mångadetaljer om hur medlen skall användas.