mot · GI02A274 · 1995-01-25 00:00:00 — Någon större arbetslöshet kan av naturliga skäl inte uppståi ett grönt samhälle. I ett grönt samhälle behövs nämligenarbete eftersom reparation, underhåll, återvinning ochskonsamhet med både fysiska och mänskliga resurser krävertid. I ett grönt samhälle delar man dessutom på den totalamängden lönearbete som gränsen mellan arbeteoch fritid är uppluckrad.Den gröna visionen skiljer sig från både den socialistiskaoch den liberala. Den gröna visionen bygger på en världsbildoch en människosyn i vilka människan är en innesluten delav en större helhet. Värdet i samhället är av annan art änkonsumtion och produktion. Värdet är mer svårmätt än attdet kan reduceras till volymen på ekonomin ellerproduktionsökningar. Effektivitet mäts i ekologiska ochsociala värden. Energi- och materialomvandlingen användspå ett för naturen, och därmed människan, långsiktigteffektivt sätt.Fler jobb kan inte kommenderas eller krystas fram -- inteom de både skall vara och upplevas sommeningsfulla. Jobb i sig är inte något självändamål --tvärtom! Vi är som människor i grunden lata ochnjutningslystna. Våra förfäder, som jagade och samlade,arbetade inte ens hälften så mycket som vi för att leva etthyggligt liv. I dagens samhälle skulle vi kunna njutafrukterna av både teknisk och social utveckling om vi vågadeta till oss nytänkande. Om vi vågade ta steget till att byggaupp vår jagkänsla på vidare grund än lönearbetet skullemycket vara vunnet -- om vi vågade ta steget till att hellrevara och leva än att äga och konsumera vore ännu mervunnet.Som politiskt parti räcker det inte att ha en vision; den kanlätt förlöjligas som flummig eller verklighetsfrämmande.Men man måste ändå ha en. Många partier, ofta större änmiljöpartiet och med rötterna i en annan tids verklighet,tycks sakna visioner och drunknar i försök att göramorgondagen till en kopia av gårdagen.Miljöpartiet de Gröna har en vision, utifrån den bygger viupp medel och vägar som kan få människor att välja denvisionen som sin och därmed successivt förvandla dagensstressamhälle till ett grönt samhälle. I ett grönt samhälle kaninte någon nämnvärd arbetslöshet existera. Kanske är det ennaiv vision? Kanske är det en omöjlig dröm om detekologiskt och socialt hållbara samhället där människorkänner delaktighet och finner sitt människovärde i att leva,att uppleva, att känna och att vara. Vi tror inte det. Vi menaratt samhället är på väg att ta sig ur den industriellatillväxtfasen och kommer att växa utifrånett nytt paradigm, en ny världsbild.Vi vill i detta sammanhang påpeka att ett samhälle där detnödvändiga engagemanget för de långsiktiga miljöfrågornaväxer fram förutsätter låg arbetslöshet. Vi menar att högarbetslöshet och stora klyftor mellan människor medför attdebatt och politisk dagordning domineras av kortsiktigaekonomiska och sociala frågor medan utrymmet förmiljöfrågor och frågor som rör global solidaritet minskar.Rättvisa och harmoni i samhället är därför en av grundernaför en bra miljöutveckling.I denna partimotion redovisar vi åtgärder för att på ett sågrönt sätt som möjligt komma tillrätta medmassarbetslösheten både i ett kortsiktigt perspektiv och ettlångsiktigt.1. SkatteväxlingNär arbetsgivaravgifter och inkomstskatt successivt ökathar staten valt att på ett mycket slagkraftigt sätt styramarknaden. Avgifterna och skatterna har lagts på arbetstid,vilket har styrt företagen att finna strategier för attrationalisera bort arbete. Statens syfte har varit att delsfinansiera den offentliga sektorn, dels driva fram tekniskutveckling och rationalisera bort dåliga arbeten. På mångasätt har man lyckats. Strategin har varit riktig för att byggaupp ett modernt, materiellt utvecklat, industrisamhälle. Nuhar vi kommit dit. Med två stora bördor i kappsäcken: högarbetslöshet och stigande miljöskuld. Genom att nu styra ommarknaden kan staten -- i detta fall den demokratiskt valdariksdagen -- åter en gång ta initiativ till önskvärd utveckling.Inte genom att styra mer utan genom att styra i annanriktning.Det optimala vore att ge incitament för marknaden attrationalisera bort miljöförstöring som fler jobbstimulerades fram. de gröna och deninternationella gröna rörelsen har valt att ge denna strateginamnet ''skatteväxling''. Strategin bygger på att förändrakostnadsrelationen mellan arbete och framför allt energigenom att sänka kostnaderna för arbete och höja skatten påenergi och andra miljörelaterade faktorer. I början på 80-taletriktades hård kritik för denna ekonomiska politik från snartsagt alla håll. är ''skatteväxling'' ett allmänt begreppoch strategi har väckt respekt hos många.Miljöpartiet de gröna föreslår en långsiktig strategi förskatteväxling. Syftet är att näringslivet skall få långsiktigaspelregler för att kunna investera i rätt tid. Totalt, , bör skatteväxlingen vara av den storlekenatt kostnadsrelationen arbete--energi förändras med närmare10 % av den totala BNP, dvs ca . Detinnebär att arbetsgivaravgifter och obligatoriskaegenavgifter bör sänkas med ca 100 miljarder (från dagens250 miljarder till 150 miljarder, dvs ) och de totalamiljöskatterna drygt fördubblas (från dagens cirka 40miljarder till 100 miljarder, dvs ). För detnärmaste budgetåret föreslår att reformeninriktas på sänkta arbetsgivaravgifter och höjda koldioxid-och uranskatter, i den takt som föreslås i vår budgetmotion.Genom åtgärden kommer incitament för fler arbeten attskapas. I industrin blir industriella kretslopp (dvs återvinningav material) mer lönsamt eftersom återvinning kräver merarbete och mindre energi; efterfrågan på arbete kommer attöka. För hushållen blir det mer lönsamt att reparera,underhålla och investera i energieffektivitet; efterfrågan påarbete kommer att öka. För kommunerna kommerkostnaderna att minska för arbetskraftsintensivaverksamheter som vård, omsorg och utbildning; efterfråganpå arbete kommer att öka. Inom jordbruket kommerekologiska, mer arbetskraftskrävande, grenar att gynnaskonkurrensmässigt; efterfrågan på arbete kommer att öka.Vi räknar således med att förändrakostnadsrelationen med av BNP. Detta skulleresultera i en naturlig, icke konjunkturberoende, ökning avantalet arbetstillfällen med ca 6--, dvs en ökning med0,6--0,. Under budgetåret kommer ca 45 000 nyajobb att växa fram, under förutsättning att tarbeslut om långsiktig skatteväxling enligt motionensintentioner.2. ArbetsdelningNormalarbetstiden i är /vecka. Så hardet varit ända . Genom denlagstadgade normalarbetstiden har ett stortinflytande på hur många människor som får plats påarbetsmarknaden. Därför måste normalarbetstiden anpassastill den verklighet som finns.Mycket talar för att verkligheten har förändrats under detsenaste kvartseklet -- d.v.s. den tid som gått sedan 40-timmarsveckan infördes. Datorisering, robotisering,automatisering, effektivisering. Det finns ingenting somtyder på att den arbetstid som var optimal 1970 också skullevara optimal 1995. Det finns inte heller något som tyder påatt normalarbetstiden, för att vara optimal 1995, borde höjas.Därmed är en rimlig bedömning att den borde sänkas.Mycket tyder också på att den västeuropeiska omvärldenredan uppfattat detta. är ett av de länder i Västeuropasom har längst arbetstid. I vår partimotion som specielltbehandlar sänkt arbetstid redovisas situationen.Miljöpartiet de gröna menar att staten, i detta fallriksdagen, gör sig skyldig till att medvetet driva upparbetslösheten om man håller fast vid 40-timmarsveckan. Vifinner inte någon seriös framtidsstudie som påvisar att detskulle behövas lika mycket lönearbete i början på 2000-taletsom det gjort under tidigare faser av utvecklingen. Dettainnebär att staten tar på sig uppgiften att, via offentligasektorn, bekosta arbetslöshet medan marknadensaktörer slipper ansvaret. Vi finner detta orimligt.Miljöpartiet de gröna kräver att arbetstiden sänks till 35timmar redan detta budgetår (), enligt den strategisom vi motiverar i vår partimotion som behandlar frågan omsänkt arbetstid. Vi menar att målet är sextimmarsdagen ochatt det kan och bör uppnås före år 2000.Erfarenheterna av sänkt arbetstid är att en stor del av denfrilagda tiden medför effektiviseringar och rationaliseringar,färre sjukdagar och färre arbetsskador. Detta innebär att denfrilagda tiden, vid en sänkning av normalarbetstiden, intefullt ut ersätts med ny arbetskraft. Därför beräknar vi attsänkt normalarbetstid endast ger cirka 130.000fler människor möjlighet att få jobb. Om man nu kan tala om''endast'' i en situation med massarbetslöshet!3. Danska modellenI en separat partimotion utvecklar vi resonemanget om hurbetald tjänstledighet kan ge upphov till sänkt arbetstid.Miljöpartiet de gröna vill införa en variant på den modellsom fungerar utomordentligt bra i (90.000 nyajobb!) och som bygger på att den som tar tjänstledigt underett år får av a-kassan.Till skillnad från i vill vi dock att ersättning vidtjänstledighet endast skall utgå om arbetet istället blir utförtav någon som varit anmäld som arbetslös. Vi räknar med attca 50.000 arbetslösa på detta sätt kommer att få jobb.4. uppsägningsstopp i kommuner och landstingI statsfinansiella kalkyler av nettoeffekten för offentligasektorn vid uppsägning av kommunal- ochlandstingsanställda visar det sig att några besparingarkortsiktigt inte görs. Istället flyttar kostnaden från en del avden offentliga sektorn -- vård, omsorg och skola -- till dendel som finansierar arbetslösheten. Detta är varken rationellteller effektivt.Detta förhållande kan inte tillåtas fortsätta. Offentligasektorns medel måste användas på ett så rationellt sätt sommöjligt. Trots att det inkräktar på kommuners och landstingssjälvbestämmanderätt finns synnerliga skäl att nu införa etttidsbegränsat () uppsägningsstopp. Istället för att avskedamänniskor som arbetar i kommuner och landsting börmedel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och a-kassaöverföras så att den största delen av lönen tills vidare ersättsvia staten.I detta sammanhang är det värt att notera att denkommunala beskattningsrätten av juridiska personeravvecklades 1985 och att detta fråntagit kommunernainkomster som mer än väl behövts.5. Extra sänkta arbetsgivaravgifter för företag somnettoanställer långtidsarbetslösaInom ramen för de arbetsmarknadspolitiska åtgärder somregeringen föreslår tänker man sig att subventioneraarbetsgivaravgifter för nyanställningar medupp till . de gröna hartidigare presenterat ett liknande förslag med en utformningsom mer varit inriktad på långtidsarbetslösa eftersom detvisat sig att av dem som ärlångtidsarbetslösa aldrig kommer tillbaka tillarbetsmarknaden, vilket medför stora och långvarigakostnader för samhället.Det finns skäl att se till att långtidsarbetslöshet undviks.Ett sätt att nå dessa mål är att under en tidsbegränsad periodsubventionera arbetsgivaravgifterna med permånad för nettonyanställda som varit arbetslösa mer än 12månader.6. Arbetskraftsintensiva miljöinvesteringarMiljöpartiet de gröna anser att resurser skall överföras fråninvesteringar med tveksam miljöprofil och få nyaarbetstillfällen per insatt penningenhet till investeringar medmiljö- och hälsoprofil och många arbetstillfällen per insattpenningenhet. Därför vill vi satsa på allergisanering ochgröna jobb, i enlighet med våra partimotioner i dessaärenden. Miljöinvesteringar i övrigt tillkommer framför alltgenom sidoeffekter av skatteväxlingen, som medförincitament att bygga om såväl energi- som trafikstruktur. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av låg arbetslöshet ochharmoni i samhället som förutsättning för ett bra ochmedvetet miljöengagemang,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den strategiska vikten avskatteväxling för att komma till rätta med både miljö ochsysselsättning,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av långsiktighet när detgäller skatteväxling,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kostnadsrelationen arbete--energi,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av skatteväxling sommedel att nå teknisk utveckling på miljö- ochenergiområdet,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av höjda koldioxid- ochuranskatter och sänkta arbetsgivaravgifter som det förstasteget i en skatteväxlingsstrategi, m17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att anpassanormalarbetstiden till den verklighet som råder påarbetsmarknaden med hänsyn till bl.a. teknisk utveckling,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att normalarbetstiden den 1oktober 1995 bör sänkas ,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sex timmars arbetsdag skallinföras ,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den danska modellen,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppsägningsstopp i kommuneroch landsting,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om extra sänkta arbetsgivaravgifterför företag som anställer långtidsarbetslösa,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att prioriteraarbetskraftsintensiva miljöinvesteringar.