ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Ub367 · 1995-01-25 00:00:00 — I de av CAN redovisade undersökningarna omelevernas drogvanor ingår också en fråga om elevernasinställning till hur mycket information de fått om Alkohol-Narkotika-Tobak, den s.k. ANT-undervisningen.Sedan åtskilliga år har eleverna uttryckt missnöje meddenna information. ansåg att de fått ''lite för lite'' eller ''alldeles för liteinformation'' och siffran var 52 %.I alkoholkommissionens betänkande SOU 1994:26 ''Attförebygga alkoholproblem'' anges behovet som stort och attundervisningen måste vara omfattande. Enligt (1983) krävs det ca 40 timmars undervisning för att få en förändring i beteendet.Positiva effekter har också erhållits när föräldrarna ochnärsamhället engagerats i det alkoholpreventiva arbetet.Om man skall öka mängden information från nuvarandenormala 3--/årskurs i till 40 timmarkrävs det en medveten integrering i alla ämnen för atteleverna skall medvetandegöras. Det kan ske genom attlärarna i de olika ämnena på högstadiet tar in somnaturlig del av undervisningen. Matematikläraren kan låtaeleverna räkna ut blodpromillehalt, språkläraren kanundervisa hur man beställer alkoholfritt utomlands,biologiläraren kan ta upp alkoholens påverkan påmänniskokroppen, bildläraren kan låta eleverna göra bilderpå temat ungdom och alkohol etc.Om detta skall kunna ske måste lärarna i den nyagrundutbildningen och de yrkesverksamma i fortbildningenfå handledning i hur man ger elever en positiv bild av enalkoholfri ungdomstid, som är en av beståndsdelarna i dens.k. punktnykterheten.Eftersom rapporter från bl.a. läns landsting visarpå en förhöjd konsumtion av alkohol bland ungdom och inteminst flickor i , är det av vikt, att igrundskolan får en avsevärt bättre kvalitet. Den ökandekonsumtionen av öl främst bland unga är också en oroandetendens.Föreningslivet och i synnerhet har tagitfram moderna och uppskattade metoder för denna form avANT-information. Därför bör föreningslivet kunnamedverka inom skolans nuvarande ramar, underförutsättning att införs som ett obligatoriskt ochintegrerat moment i kurser. På så sätt får manockså en bra uppföljning för elever och i närsamhället avskolans ambitioner genom att eleverna nås avorganisationerna även . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att integreras i grundskolansundervisning som ett obligatoriskt moment iundervisningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrad grundutbildning ochfortbildning av grundskolelärare i .
mot · GI02Ub368 · 1995-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjer för hur måldokumentenangående etisk fostran, som finns angivna i läroplanen, skallfå en praktisk tillämpning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sanering och ombyggnad avskolbyggnader och skolgårdar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att använda ROT-bidrag tillallergisanering av lokaler där barn och ungdomar vistasdagligen,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagfäst rätt till inflytande förföräldrar/vårdnadshavare i skolan,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolråd och andra nyastyrelseformer,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att öka jämställdheteni skolan,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att omgående ökainslaget av informationsteknologi i lärarutbildning ochfortbildning för lärare,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsynsfunktion,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av uppföljning ochutvärdering av tidsutrymmet dels för ämnen som är förlagdai block, dels för estetiska och praktiska ämnen,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hur formerna för elevinflytandekan utvecklas,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flexibel skolstart och fortsattnioårig skolplikt med möjlighet till förlängning,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sexgradigt betygssystem fr.o.m.årskurs 7,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den avlämnande skolan skallha skyldighet att utarbeta ett skriftligt omdöme för eleversom inte uppnått fastställd kravnivå i ett ämne när han/honlämnar ,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidragssystemets utformning närdet gäller fristående skolor.
mot · GI02Ub370 · 1995-01-25 00:00:00 — Etisk fostran i skolan I ett mindre svenskt samhälle mördas en ung grabb av tvåkamrater. Dådet är utomordentligt brutalt. Flera ungdomarskjuts ner i en krogkö i . Detta förorsakar sorg ochförtvivlan i vida kretsar och de familjer som drabbas får sinaliv förändrade. En yngling mördas på en undanskymdplats i och även detta dåd är ofattbartgrymt och rått.Tyvärr kan exemplen göras många över hur onyanseratvåld förorsakar skador, lidande och död i vårt svenskavälfärdssamhälle. som det råder en mycket bredenighet om att så här kan det inte få fortsätta, finnskunskapen där om hur svårt det är att komma tillrätta meddessa avarter. Ett civiliserat samhälle får dock aldrig ge uppnär det gäller kampen mot våld och destruktiva krafter.Vi har alla ett stort ansvar när det gäller att värna omtanke,lag och rätt. Detta måste ske på såväl kort som lång sikt. Närdet gäller undervisning och förmedlande av kunskap harskolan ett stort ansvar. Jag anser att skolan mycket aktivtmåste gå in i uppgiften att sprida kunskap om de etiska ochmoraliska värden, som vårt samhälle vilar på. I den nyaläroplanen poängteras detta skolans ansvar på ett klart sättliksom föräldrarnas ansvar om barnen/eleverna.Det är nu angeläget att man i skolans undervisning leverupp till läroplanens intentioner. Jag anser att undervisningi den kristna etiken och den västerländska humanismen ärmycket viktig i detta sammanhang. Tyvärr har den etiskafostran i skolan haft en allt för undanskymd plats tidigare.Det är givetvis mycket angeläget att barnen får lärasig att ta hänsyn, att kunna skilja på vad som är ditt och mittoch att våld och skadegörelse inte är förenligt med mänskligtnormalt umgänge. Om barnen saknar kunskap om de normeroch värderingar som även fortsättningsvis måste präglasamhälle och gemenskap, då är det inte märkligt attutvecklingen blir destruktiv. Den klassiska frågan ''FörstårDu vad Du läser?'' får sitt klassiska svar ''Hur skulle jagkunna det utan att någon vägleder mig''.Jag anser att det är viktigt att läroplanens intentioner inteförfuskas eller försenas. Denna kunskapsspridning måste blivittomfattande och saklig och likaså ges av utbildade lärare.Här har det brustit betänkligt tidigare. Utifrån det värde somdet ligger i nya läroplanens intentioner på detta område anserjag att denna undervisning bör följas upp på ett särskilt aktivtsätt. Redan från starten bör ett uppföljningsprojekt påbörjasså att en väldokumenterad utvärdering kan göras efterlämplig tid. Uppföljningen och utvärderingen skall blandannat omfatta undervisningens inriktning och kvalitet,liksom lärarnas kompetens och elevernas mottaglighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppföljning och utvärdering av attskolans etiska undervisning sker i enlighet med den nyaläroplanens intentioner.
mot · GI02Ub371 · 1995-01-25 00:00:00 — Glashantverket har gamla anor, framför allt i detsmåländska Glasriket. lärde man sig yrketgenom att ''lärpojkarna'' på rasterna försökte blåsa glas somde såg mästarna göra.Kravet på en effektivare utbildning ledde till att en ettårig så kallad inbyggd skola startades isamarbete med dåvarande . Från läsåret1969--70 har utbildningen varit tvåårig, och harglasskolan egna lokaler i anslutning till glasbruk.Sedan 1985 finns också en filialutbildning i Kosta.Från och med /96 kommer glasutbildningen attingå i det treåriga hantverksprogrammet, med möjlighet attäven söka till endast glasutbildning ''i mån av plats''. Detfinns emellertid alltjämt stora hinder för framför alltungdomar, som sent bestämmer sig för utbildning inom etthantverks- eller konsthantverksyrke. Har de redan engymnasieutbildning i botten, så är hemkommunerna ovilligaatt stå för kostnaderna för ännu en sådan utbildning. Vimenar att detta är till stort förfång inte bara för berördaungdomar, utan även för rekryteringen i stort till detta viktigakonsthantverksyrke.Utbildningen i glastillverkning har för närvarande24 intagningsplatser. En orienterande enterminskurs iglastillverkning har plats för 8 elever. Glasskolan bedriverockså uppdragsutbildning för i ,Konstindustriella skolan i och Konstskolan iHelsingfors. Dessutom har man viss fortbildning åtLänsarbetsnämnden i län.När det gäller elevtillströmningen så är den oerhörtberoende av konjunkturerna. I högkonjunktur rekryterarbranschen direkt efter avslutad grundskola. Med tanke pånuvarande åldersstruktur inom näringen är naturligtvisutbildningen en viktig överlevnadsfråga.Aktuella sökande till den tvååriga utbildningen fr.o.m.läsåret 95/96 kan indelas i kategorier, nämligen de som redanhar en gymnasieutbildning samt nordiska elever. I sambandmed gymnasieskolans förändring har vissaspecialutbildningar av glasskolans typ kommit i kläm.Elevernas hemkommuner har nämligen inte accepteratytterligare en gymnasieutbildning. Liknande problem haruppmärksammats inom t.ex. vissa musikutbildningar,naturbruksutbildningar, utbildningar för guldsmeder,optiker, florister, gjutare, elektriker, visskonstsmidesutbildning samt vid båtbyggarskolan i är det ganska vanligt att man söker in med annan typ avgymnasieutbildning bakom sig.Då glasutbildningen måste bedömas som enriksangelägenhet och som en nordisk angelägenhet är det avvikt att alla hinder för en aktiv rekrytering undanröjs.Möjligheterna till att ta emot nordiska elever är redantillgodosedda genom statens försorg. Om inte svenska eleverges bättre möjligheter att söka sig till glasutbildning eftergymnasieutbildning, kommer elevunderlaget att sjunkadramatiskt och därmed allvarligt hota branschens långsiktigarekryteringsmöjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om glasutbildningen i och .
mot · GI02Ub373 · 1995-01-25 00:00:00 — Djurskyddsforskning och teknikutveckling vid naturbruksgymnasierna har gjort sig internationellt känt för sin högaambitionsnivå när det gäller god djurhållning.Djurskyddslagen syftar till att djur som hålls i fångenskapför produktion av livsmedel, ull, skinn eller pälsar skallhållas och skötas i en god djurmiljö. Djurhållningen skallfrämja deras hälsa och ge djuren möjlighet att bete signaturligt. Denna svenska lagstiftning har lyfts fram somexempel på god djurskyddslagstiftning när andra länderdiskuterat ny djurskyddslagstiftning.Trots alla lovord som riktats mot vårdjurskyddslagstiftning finns det mycket kvar att göra inomdjurskyddsområdet, inte minst inom animalieproduktionen.Det behövs kraftsatsningar när det gäller att hitta alternativahållningar av höns för äggproduktion. Vidare bör manutveckla ny teknik för svinskötseln. Den traditionellahållningen av slaktsvin har många brister, inte minst uretologisk synvinkel.För att den framtida utvecklingen inomanimalieproduktionen skall fortsätta präglas av en stordjurskyddsmedvetenhet, så är det viktigt att de som kommeratt arbeta inom produktionen redan under sin utbildning gesgod insikt i djurskyddsfrågor. Det är även viktigt att de gesmöjlighet till praktiskt arbete inom de system som är mestfördelaktiga ur djurskyddsperspektiv.I dag kan många naturbruksgymnasier inte erbjuda detsom sagts ovan. Många saknar lämpliga djurstallar.Djurskyddsfrågorna ges ej heller speciellt stort utrymme ikursplanen.Vid i pågår dock ettintressant forskningsprojekt om hur man kan hålla höns föräggproduktion i voltagesystem. innebäratt eleverna ges goda möjligheter att studera framtidahönshållning samt skaffa sig erfarenheter från den typen avsystem.Genom att förlägga forskningsprojekt tillnaturbruksgymnasierna skapas naturliga förutsättningar föreleverna att skaffa sig kunskap om djurvänligaproduktionssystem. Därmed ökar möjligheten att dessasystem skall vinna gehör i framtiden.Det bör även avsättas medel för teknikutveckling somnaturbruksgymnasierna kan ansöka om. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att satsa resurser fördjurskyddsforskning och teknikutveckling vidnaturbruksgymnasierna.
mot · GI02Ub374 · 1995-01-25 00:00:00 — Läs- och skrivsvårigheter är ett samlingsbegrepp för deproblem som uppskattningsvis 15--av alla barn kan ha.Dessutom beräknas en relativt stor grupp vuxna lida avsamma problem. En mindre andel av alla dessa lider av denmer allvarliga formen ''dyslexi''. Dyslexi blev erkänt somhandikapp så sent som . Dessa allvarliga läs- ochskrivproblem går inte att förklara med svåra brister i miljön,begåvning eller skolans pedagogik enligt vissa forskare,medan andra hävdar att detta är fallet. Man är dock överensom att detta handikapp leder till andra djupa problem: dåligtsjälvförtroende, svårigheter att följa med iundervisningssituationer, disciplinproblem m m.Helt klart är att det behövs speciella insatser för attlösa de akuta problemen, särskilt för barn och ungdomar meddyslexi. När 5--av alla barn beräknas ha allvarliga läs-och skrivsvårigheter är det allvarligt att kanske hälften avlandets blivande lärare inte får någon undervisning alls omdyslexi, enligt en färsk undersökning.En obligatorisk kurs i specialpedagogik som specifikt tarupp dessa problem brådskar.Även om dyslexi är ett livslångt handikapp kan alla meddessa problem, både barn och vuxna, bli hjälpta ochutvecklas på olika sätt. Förutom speciella läroböcker inlästapå band är datorer med ordbehandling och stavningsprogramtill stor hjälp för många. Ytterligare ansträngningar fordrasför att alla dyslektiker ska få tillgång till dessa läromedel.Det finns ett tiotal s k dyslexicentra, ellerläspedagogiska centra, som på olika sätt kan bistå medkunskap och råd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av specialpedagogiskutbildning för lärarpersonal kring dyslexiproblem,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om läromedel för dyslektiker.
mot · GI02Ub379 · 1995-01-25 00:00:00 — Kommunalt bidrag till fristående skolor Gällande reglering om bidrag till de fristående skolornagör att kommuner kan hamna i en mycket svår ekonomisksituation. Speciellt för små kommuner medglesbygdsstruktur kan gällande bestämmelser ge orimligaekonomiska konsekvenser.Ett exempel på detta är om en kommun p.g.a. försämradeekonomiska villkor beslutar att lägga ned en glesbygdsskola,som vissa föräldrar beslutar att starta en friståendeskola i aktuellt glesbygdsområde.När redovisad situation uppstår innebär det att staten, överSkolverket, tar beslut om godkännande av fristående skolorutan betalningsansvar, vilket f.ö. borde strida morfinansieringsprincipen. Det innebär vidare att kommunen tillden fristående skolan kan få betala av genomsnittlig elevkostnad som kommunenhar ett 100 %-igt ekonomiskt ansvar för de elever vars föräldrarföredrar skolverksamhet.Konsekvensen av detta exempel är att kommunenskvarstående egna verksamhet får betala för en friståendeskola på bekostnad av bristande ekonomiskt stöd till den''egna'' kommunala verksamheten.De fristående skolorna har säkert i vissa fall bidragit medett välkommet nytänkande inom . Detta bordedock ha gått att uppnå inom ramen för den kommunalagrundskolan. Det är politikens och politikernas uppgift attforma skolverksamheten. hadekommunalpolitikerna begränsade möjligheter att formaskolan jämfört med . Den nya ordningen med störremöjligheter att utforma skolverksamheten borde stimuleratill nytänkande även inom den kommunala skolan.En viktig och allvarlig konsekvens av de friståendeskolorna är att barn och ungdomar från skildahemförhållanden, religioner, kulturer m.m. inte möts. En storrisk med detta system är att ungdomsgrupper kanbli främlingar för varandra och vara helt okunniga omvarandras levnadsvillkor. Detta kan i förlängningen leda tillhårda motsättningar och ett samhälle utan solidarisk respons.Den socialdemokratiska skolpolitiken måste inriktas så inte löser skolors problem genom att öka segregationeni samhället, vilket gör att t.ex. befintliga gemenskaper,familjer och elevgrupper splittras. Problemen i skolan löservi inte genom att starta fristående skolor utan bl.a. genom attöka elevers och föräldrars delaktighet, ökat inflytande ochansvarstagande för den kommunala skolverksamheten.De fristående skolorna måste ses som ett komplement tillden kommunala skolverksamheten och får således intefinansieras på bekostnad av densamma. Den gällanderegleringen måste ändras så att etablerande av friståendeskolor endast får ske med berörd kommuns godkännande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunala bidrag till friståendeskolor.
mot · GI02Ub381 · 1995-01-25 00:00:00 — Riksgymnasierna för Rh-anpassad utbildning Rörelsehindrade elever med stora behov av samordnaderesurser i form av personal med speciell kompetens vadgäller utbildning och habilitering har rätt att få singymnasieutbildning vid någon av riksgymnasierna för Rh-anpassad utbildning. Det är oftast kombinationen avtilläggshandikapp som är skälet till att den rörelsehindradeelevens behov inte kan tillgodoses på hemorten. Dessa eleverhar oftast stora behov av individuell anpassning avskolsituationen och bör därför ges möjlighet till sådan ävenvid riksgymnasiet genom individuellt program.Utvecklingsstörda elever som fullgjort sin skolplikt isärskolan kan gå på individuellt program i gymnasieskolan.Utvecklingsstörda elever med rörelsehinder kan ha sammabehov som andra elever att få sin skolgång vid ettgymnasium med samordnade resurser med speciellkompetens.Förslag om att införa krav på behörighet för nationellaprogram vid Rh-gymnasierna har tidigare avvisats avriksdagen som tillkännagav att regeringen borde övervägamöjligheten att ändra utbildningsutbudet vid Rh-gymnasierna till att även omfatta individuella program.I en gemensam skola för alla bör inte särbestämmelserinrättas så att vissa grupper utestängs vilket är fallet med debehörighetskrav som föreslås inrättas. Genom attkomplettera riksgymnasierna med Rh-anpassad utbildningmed individuella program ökar valmöjligheten för allarörelsehindrade elever att välja det program som passar bästoavsett tilläggshandikapp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av individuella program vidriksgymnasierna för Rh-anpassad utbildning.
mot · GI02Ub384 · 1995-01-25 00:00:00 — I många kommuner pågår ett mycket intressant arbete föratt göra barnens övergång från förskolan till skolan så tryggoch bra som möjligt. Modellerna ser olika ut och man strävarefter att anpassa dem till varje kommuns förutsättningar medtanke på t.ex. bebyggelsestruktur. Det finns ingen anledningatt lägga fast formerna för detta centralt. Tvärtom är det braatt olika modeller prövas och utvärderas. På det sättet får vien bred erfarenhet till gagn för utvecklingen.Med utgångspunkt från dessa erfarenheter och utredningen''En barnmogen skola'' anser vi att det nu är dags att låta allabarn börja skolan och förlänga skolplikten till10 år. Mycket talar för att många barn är mogna att börjaarbeta mer strukturerat med att t.ex. läsa, skriva och räknavid ålder. För dem är det dominerande arbetssättet ochpedagogiken en möjlighet till utveckling. finns detmånga andra barn som ännu i 7--8-årsåldern behöver mer avförskolans pedagogik och arbetssätt för att kunna utvecklasin förmåga att lära sig det grundläggande: att läsa, skriva,räkna, tala och lyssna.En ny lagstiftning i huvudsak baserad på utredningen ''Enbarnmogen skola'' skulle underlätta och stimulera dettaarbete. Barn behöver inte i första hand skolans ellerförskolans resurser, arbetssätt och pedagogik. De behöverbåda, , för att känna trygghet och få stöd för sinutveckling till ny harmonisk människa och behålla sinnyfikenhet på omvärlden. Detta talar för att den utvecklingsom sker, med bl.a. samlat nämndansvar i allt flerkommuner, är viktigt både med tanke på verksamheten ochresursanvändningen.Ytterligare skolplikt ger bättre möjligheter för varjeelev att få arbeta i sin egen takt för att nå målen som uttrycksi läroplanen. Vi tror att det skulle bidra till att undvika attskolan misslyckas med att ge alla elever tillräckligakunskaper för att kunna gå vidare till gymnasiets program. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skolstart vid och förlängd 10-årigskolplikt.
mot · GI02Ub385 · 1995-01-25 00:00:00 — sänktes åldern för övningskörningtill . Övningskörningstiden har därmed ökat ochungdomarna blir säkrare och får mer praktisk erfarenhet avbilkörning innan de får sitt körkort.Villkoren för övningskörning är dock tveksamma. Detbehövs endast en anmälan om handledare för att fåkörkortstillstånd och därefter är det fritt fram förframförande av fordon i trafik. Detta gäller även deungdomar som kör s k från ålder.För ungdomarnas och medtrafikanternas säkerhet vore detbra om eleverna innan de lämnar får enelementär grundkurs i teori, en grundkurs som gernödvändiga baskunskaper som grund för att ansöka omkörkortstillstånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om grundläggande utbildning igrundskolan före ansökan om körkortstillstånd.