mot · GJ02Fi17 · 1995-11-21 00:00:00 — måste få andra befogenheter och dess funktionerrenodlas. För att tillväxtföretag skall kunna utvecklas stabilt och långsiktigtkrävs omfattande kapital. I beräknar man att det kostar i snitt 250miljoner kronor att starta ett nytt högteknikbolag! Om NUTEKomdestinerade pengar från det nuvarande företagsstödet till den här typen avhögteknikföretag, skulle vi kunna räkna med ett antaltillväxtföretag med mycket stor potential. För att betona allvaret i en satsningpå högteknikföretagen bör staten dessutom utreda möjligheterna att geskattelättnader till företag som investerar i FOU, fast kapital ochkompetensutveckling. KonkurrensenBristen på konkurrens i näringslivet är en av de viktigasteorsakerna till höga priser och sämre kvalitet på varor. Mendet är också en förklaring till den låga tillväxten i de senaste decennierna.Efter att ha haft en av de mest ineffektiva konkurrenslagstiftningarna iEuropa, fick 1992 en ny och skärpt lagstiftning. Vänsterpartietställde vissa, mer långtgående krav, dock utan att få gehör för dessa. Bl.a.krävde vi att redan etablerade monopolföretag skulle kunna delas, t.ex. ibyggsektorn. uppmärksammar regeringen just byggsektorn.Vänsterpartiet förordar en utredning om konkurrenssituationen inombyggsektorn. Det räcker inte med att endast utreda förhållandena inomlivsmedelssektorn. Den nya lagen innebar ett steg i rätt riktning, men tyvärrär tillämpningen otillfredsställande. har nästan uteslutandeägnat sig åt att ge dispenser från lagen! har verket omorganiserats ochförhoppningsvis betyder det att konkurrensbegränsande samarbete mellanföretag kommer att bekämpas på ett helt annat sätt . Vänsterpartietvälkomnar också den översyn av lagstiftningen som regeringen aviserar. Enhårdare konkurrens inom näringslivet skulle medföra stora samhälls-ekonomiska vinster. MineralfrågorDe förändringar som regeringen aviserar i minerallagen ärbra, men otillräckliga. Efter ändringen av minerallagenbörjade vissa multinationella gruvföretag att muta in delar avSverige. T.ex. har det australiska företaget in nästan halva för diamantletning. Detta harbetytt att andra gruvföretag är blockerade i sindiamantprospektering. Vi anser inte att konkurrensen ärbetjänt av en lagstiftning som medger ett sådant beteende,eftersom det kan försena möjligheten till gruvdrift i storadelar av . begär därför en översyn avlagstiftningen även på detta område. Nyföretagande ochkapitalförsörjningVänsterpartiet inser problemen med kapitalförsörjningen förde små och medelstora företagen. Vi ser också delönsamhetsproblem som finns för de allra minsta företagen.Detta gäller speciellt de nystartade företagen som inte riktigtkommit igång och som därför behöver ytterligare stimulans.Vänsterpartiet har tidigare i en speciell "småföretagarmotion" lagt förslagom skattelindring för enskilda firmor och handels- och kommanditbolag, iform av egenavgiftsbefrielse för de första . Vidare har viföreslagit räntestöd för investeringar i form av investeringsavdrag för företagmed högst 50 anställda.Vi försöker att se problemen utifrån företagarperspektivet. Regeringenförsöker lösa kapitalförsörjningsproblemet utifrån ett placerarperspektiv. Detinnebär att regeringen i större utsträckning ser till att placerare gynnas genomskattesubventioner. Förslagen i propositionen torde endast få en marginellbetydelse för de små och medelstora företagen. Dessutom blir de fördel-ningspolitiska effekterna negativa.Återinförandet av kvittningsrätten för underskott i näringsverksamhet motannan inkomst betyder inte heller särskilt mycket för att lösa problemet medkapitalförsörjningen för de små och medelstora företagen. kantänka sig en kvittningsrätt under en mer begränsad tid, t.ex. under 2-3 år.Under denna tid bör företagaren kunna bedöma livskraften hos företaget.Både kvittningsrätten och riskkapitalavdraget är belamrade med undantagoch det finns stor risk för skatteplanering. önskar gå mot ettskattesystem som minskar möjligheterna för skatteplanering, och avvisardärför regeringens tankar på återinförande av kvittningsrätten under ochinförandet av ett riskkapitalavdrag.De små och medelstora företagens förmåga att växa och utvecklas är påmånga sätt beroende av tillgång på s.k. riskvilligt kapital. I dagens situationborde staten gå in som garant för att ge dessa företag en rimlig tillgång påsådant kapital.Vi har föreslagit att bolagsskatten höjs till . För att underlätta, ochbegränsa de negativa effekterna av en nödvändig strukturrationalisering,föreslår att det införs en värnskatt på av de bolagsvinstersom överstiger . Dessa pengar skall sedan uteslutande gåtill framtidsföretag i form av förmånliga lån. Det innebär att näringen självsörjer för sin framtid. På så sätt slipper också näringen de så förhatligastatliga bidragen.Vi ser positivt på regeringens förslag att höja AP-fondernas aktie-placeringsrätt med 10 miljarder. I flera motioner har vi föreslagit enutvidgning av AP-fondernas placeringsrätt. Såväl företagande som sparandegynnas av ägare som ser långsiktigt och mindre spekulativt på sittengagemang. Regional utvecklingDet regionala perspektivet på politiken blir allt viktigare. Detgäller inte bara det som formellt kallas för regionalpolitiken,den s.k. "lilla regionalpolitiken", utan kanske framför alltden "stora regionalpolitiken". Det handlar om utbildnings-system och kommunikationer, om energipolitik ochnäringspolitiska initiativ.Regionala strukturproblem kan avläsas i betydande utflyttning ochogynnsam åldersstruktur. Strukturomvandling inom näringslivet ochstrukturella faktorer som befolkningens gleshet och långa avstånd ärframträdande drag i utsatta regioner. inland och Bergslagen harhaft särskilt ogynnsam utveckling, men även i södra och västra finnsflera problemområden.Trots den kraftiga konjunkturnedgången , som har givitupphov till hög arbetslöshet i hela landet kvarstår det ogynnsamma mönstret.Storstadsregionerna och andra stora arbetsmarknadsregioner har haftbefolkningsökningar, medan små och mellanstora regioner har haftminskningar. Utflyttningen är störst från de regionalpolitiska stödområdena.Ungdomar och kvinnor är överrepresenterade i flyttströmmarna. Detta är enhelt oacceptabel utveckling som kräver politiska krafttag för att vändas!Den nuvarande konjunkturuppgången leder till att sysselsättningen ökaröver hela landet, om än i alltför liten grad. Dock kan man av länsarbets-nämndernas höstprognoser se ett mönster där de regionala obalanserna återökar på arbetsmarknaden.Den negativa utvecklingen förstärks av besparingarna inom den offentligasektorn. Den offentliga sektorn spelar en helt avgörande roll för möjlighetentill jämlik utveckling mellan landets regioner. Kvinnornas förvärvsarbetebygger till stor del på att den kommunala välfärden kan upprätthållas. Dettagäller i synnerhet för glesbygden och de regionalpolitiskt prioriterade om-rådena. Det föreslagna ekonomiska utjämnings- och statsbidragssystemet förkommuner och landsting medför en förändring av de ekonomiska förutsätt-ningarna som kraftigt försämrar läget i många regionalpolitiskt utsattaområden.För regionernas möjlighet att bestämma över sin inriktning måstelångsiktiga tvärsektoriella regionala program upprättas så att regionala ochlokala aktörer drar åt samma håll. har framfört hård kritik avden traditionella regionalpolitiken. Vi menar att passivt bidragstagande iform av driftsstöd borde ersättas av mer utvecklingsinriktade insatser. Riskenär ju annars att regionalpolitiska stöd konserverar gamla strukturer genom attsubventionera befintlig verksamhet. Därmed minskas omvandlingstrycketoch drivkrafterna till förnyelse och modernare teknik och produkter medhögre förädlingsgrad, kunskapsinnehåll och bättre miljöhänsyn.Vi menar att allt större kraft måste läggas på kunskapsutveckling ochteknikförnyelse. Satsningar på infrastruktur i bred mening ger utvecklings-förutsättningar. Vi pläderar för regionala fonder som ger finansiella resurserför det regionala näringslivet. Regionens naturresurser måste utnyttjas medbättre utbyte. Den svenska skogsråvaran är ett exempel på hur bristandevidareförädling och alltför lite av forskning och utveckling hämmatnäringsliv och sysselsättning.Regeringen aviserar en översyn av de företagsinriktade bidragen i enlighetmed vad anser vara nödvändigt. Både en förändring avstödens inriktning och en samordning av olika aktörers verksamhet ärnödvändig.Om den regionala utvecklingen skall bli framgångsrik, sysselsättningenoch näringslivets förädlingsgrad öka, måste de demokratiska strukturernaförstärkas. har föreslagit inrättandet av länsparlament. Detbehövs starkare regionala politiska institutioner om systemet medmålstyrning skall lyckas. ByggsektornRegeringen har fattat beslut om extra statligtstöd för ROT-åtgärder, nyproduktion och miljöförbättringar- allt för att minska byggarbetslösheten. har istort sett stött omfattningen av stödet, men i vissa fall haft enannan uppfattning om inriktningen på stödformerna. Vi av-visade nyproduktionsstödet och riktade in medlen på ettomfattande ROT-stöd för miljonprogramsområdena. Motivettill detta var att stödja kommunalägda bostadsföretag, som äri behov av investeringsmedel. Dessutom är medlen avsattaav arbetsmarknadspolitiska skäl och då är ROT-stöd ettbättre stöd än nyproduktion, eftersom det ger flerarbetstillfällen.Det har också visat sig att bedömningar var välgrundade.Ansökningar om att nyproducera 47 000 bostäder med nyproduktionsstödhar kommit till . Deras preliminära analys, säger att ca 28 000 avdessa kommer att byggas. Av dessa är ca 6 000 redan under byggnation ochkommer att få stöd, 18 000 skulle ha byggts ändå och kvar blir då ca 4 000bostäder som tillkommer extra, tack vare stödet. Det kommer att kosta ca 1,8miljarder kr, medel som hade kunnat användas till miljöåtgärder inombyggsektorn.När det gäller stödet till miljöåtgärder i offentliga lokaler, där främst barnvistas, så har det utnyttjats i väldigt liten omfattning, kanske förattinformationen om stödet varit dåligt men framför allt för att kommunerna sersvårigheter i att genomföra en typ av ombyggnation, när man egentligenskulle behöva göra en upprustning av hela byggnaden. Därför hade det varitbra om kommunerna kunnat söka både ROT-stöd och miljöstöd samtidigt.Det hade gett större effekt och ett bättre stöd till kommuner, somgärna vill genomföra miljöprojekten, men inte ansett sig ha råd trots det 30-procentiga stödet.Vänsterpartiet noterar därför med tillfredsställelse att regeringen i ensärskild proposition vill omfördela medel från nyproduktionsstöd till ROT-stöd, bl.a. av regionalpolitiska och sysselsättningsskäl.Vänsterpartiet vill utnyttja en större del av nyproduktionsstödet förekologiskt byggande med miljövänliga byggmaterial, försök med slutnaavloppssystem och med minimal energianvändning, byggt på kretslopps-baserad teknik och maximalt utnyttjande av förnyelsebar energi. Vi vill ocksåsatsa på statligt stöd för energieffektivisering i bostäder, inte minst medtanke på vikten av att spara elenergi inför kärnkraftsavvecklingen. 500 000småhus värms med el.Dessa satsningar får inrymmas inom de , om intesärskilda medel på annat sätt anslås. MiljöpolitikenPropositionen andas medvetenhet om betydelsen av enekologiskt hållbar tillväxt. instämmer iregeringens uppfattning om miljöfrågornas centrala betydelseför näringslivets utveckling, men tyvärr saknas konkretaåtgärder på trafik- och energiområdet som på allvar skulleinnebära en radikal förändring i nödvändig riktning. På enrad områden har halkat efter den internationellautvecklingen.I debatten antas ibland miljöfrågorna vara lösta eller på väg att lösas - inteminst i avancerade och välordnade länder som . Detta är tyvärr fel.Naturvårdsverket konstaterar i den senaste utvärderingen att av nio viktigamiljömål kommer endast att klara ett.På sikt är miljöanpassad produktion och konsumtion det enda möjligasystemet för svenskt näringsliv och därmed välfärd. Marknaden förmiljöteknik i bred mening är den som uppvisar snabbast tillväxt ivärldssamfundet. I vissa länder ökar den . räknarmed en ökad efterfrågan på miljövårdstjänster och miljöteknik om omåret fram till åtminstone . Investeringarna beräknas till13,av BNP. En stor del av dem måste bidra till att minskamiljöbelastningen. Miljöskulden - som enligt vissa forskare växer med ca 7miljarder - får inte fortsätta att växa.En förutsättning för att klara denna utveckling är högutbildad arbetskraftsom är väl införstådd och medveten om kretsloppssamhällets villkor.Välutbildad arbetskraft kommer att behövas i alla branscher som villöverleva. Gradvis försvinner skillnaderna i utbildningsnivå för olikaarbetstagare. Okvalificerade jobb försvinner, kvar blir jobb där alla tar sittansvar utifrån gedigna kunskaper.Tillväxt är önskvärd om den sker inom ramen för kretsloppssamhället. Dåskapar vi mer av efterlängtade resurser. Om en papperstillverkare byter till enprocess som medför att energiåtgången minskar, mer returpapper används,vatten och kemikalieförbrukningen minskar, som produktionenökar, är det en välkommen form av tillväxt.Därför måste samhällets åtgärder bedömas utifrån ett helhetsperspektivsom grundas på kretsloppstänkande. Miljöansvaret måste genomsyra allabeslut. Regeringen konstaterar att kostnaden för att reparera miljöskadorökar. Då borde rimligen anslagen för att sanera markskador, bevara biologiskmångfald, återställa , minimera avfallsmängder investera ikollektivtrafik etc. också öka. Det är åtgärder som leder till ökadsysselsättning. Detta sker dock inte. MiljöinvesteringarRegeringen föreslår ytterligare tillinvesteringar i vindkraftverk för att utbyggnaden inte skallavbrytas. ställer sig mycket positivt till dettaförslag. Vi menar emellertid att det finns utrymme för enstörre satsning, givet den befintliga ansökningsvolymen hosNUTEK. För att behovet av medel skall täckas bör 200miljoner kronor anslås eller således 100 miljoner kronorutöver regeringens förslag. Ekologisk omställningRegeringen och kom överens om ett programför ekologisk omställning på . Stödet harblivit en stor framgång. Det statliga bidraget har varit upp till30 % av investeringskostnaden. 400 projektansökningar harinkommit till , motsvarande enbidragsvolym på . Projekt och idéer somhaft god sysselsättningseffekt, inneburit tekniska framstegoch bedömts ha god spridningseffekt har premierats.Projekten täcker en stor del av samhällsstrukturen frånbiobränslepelletstillverkning till förarlösa spårbussar ochhögtryckstvättar utan kemikalier.Det finns ett stort antal intressanta projekt, inte minst inom trafik- ochavfallssektorerna, som skulle kunna utvecklas med fortsatt stöd. Enligt vårbedömning bör besluta att avsätta ytterligare 300 miljoner kronortill ekologisk omställning.För högre energieffektivisering och främjande av miljövänligaretransporter krävs en rad åtgärder. har föreslagit enneddragning på drygt 2 miljarder på byggande av nya vägar. Istället har vibl.a. föreslagit satsningar på järnvägar, sjöfart, övrig kollektivtrafik ochcykelbanor på drygt 600 miljoner.Inom energisektorn och angränsande områden har vi föreslagit bl.a. stödtill etanoltillverkning, främjande av alternativa energislag och stöd tillenergieffektiviseringsåtgärder. Vi vill även satsa mer FOU-resurser påenergisektorn. Även en rad förslag inom skattepolitiken främjar kretslopps-anpassningen av energisektorn.Det behövs ett kraftfullt program för miljöinvesteringar och skatteväxling.Näringslivet liksom trafik- och energisystemen måste ställas om i miljövänligriktning, och det behövs otvivelaktigt omfattande stimulanser från samhälletssida. Regeringens proposition innehåller tyvärr inte särskilt mycket på dettaområde, förutom bidragen på energisidan. Vi vet att den miljöanknutnaverksamheten i bred mening är den snabbast växande sysselsättningssektorn iEuropa. föreslog så sent som i en motion efter regeringensvårbudget ett grönt investeringsprogram på 1 miljard budgetåret 1995/96,t.ex. för energieffektiviseringsåtgärder i byggnader, satsningar påmiljövänliga energislag som biobränslen, vind- och solenergi samt förbättradkollektivtrafik m.m. UtbildningspolitikenFler utbildningsplatser inom högskolan är en av månganödvändiga åtgärder för att lösa de strukturellaproblemen på arbetsmarknaden. har i tidigaremotioner föreslagit att antalet permanenta utbildningsplatserbyggs ut, särskilt inom naturvetenskap och teknik. Förhögskolorna är det viktigt med förutsägbarhet så attkvaliteten säkras och planeringen inte blir ryckig.Vänsterpartiet har också tidigare markerat att vi vill attökningen av antalet platser i huvudsak skall ske på de mindreoch medelstora högskolorna.Högskolorna måste få ännu bredare kontaktytor till arbetslivet. Hur dettaskall ske är mycket viktigt att utreda.De s.k. är resultatet av en överenskommelse mellan . De är finansierade med arbetsmarknads-politiska medel. Avsikten är framför allt att stimulera tillväxten genom atteliminera flaskhalsar på arbetsmarknaden. Det är därför viktigt att ennoggrann utvärdering kommer till stånd snarast.Vänsterpartiet vill permanenta även sommaruniversitetet. Det är bra attstudenter, som inte har möjlighet till sommararbete, kan studera under helaåret. Sommaruniversitetet skall också medvetet medverka till att bryta densociala snedrekryteringen inom högskolan och stimulera fler ungdomar attsöka till högre utbildning.Förslaget att utveckla basåret är glädjande, likaså syftet att stimulerakvinnor att söka teknisk eller naturvetenskaplig utbildning. Vi anser ocksåatt innehållet i dessa utbildningar måste förändras så att det i högre gradpassar kvinnor.Bland stora grupper finns det en djupt rotad misstro motuniversitetsstudier. För att nå dem krävs det att nya modeller för högskole-studier arbetas fram och att man breddar antagningen av studerande. Enlämplig modell kan vara "open university" med erbjudande om modifieradedistansutbildningskurser. Studierna bedrivs med hjälp av modernkommunikationsteknik, men i mindre studiegrupper som träffas regelbundet.Uppläggning av studierna påminner om studiecirkelns. Som regionalastudiecentra för studiegrupperna kan landets folkhögskolor med sinvuxenpedagogiska erfarenhet fungera. och gymnasieskolanGrund- och gymnasieskolan har viktiga samhällsuppgifteroch skall erbjuda en likvärdig utbildning för alla, en skolasom möter eleverna på ett rättvist och demokratiskt sätt.Detta oavsett kön, samhällsklass eller etnisk bakgrund.Datorernas användning och integrering i undervisningen skall utvecklas.Skolan skall ge eleverna förmåga att behärska tekniken men också attförhålla sig kritisk till den.Skolan måste se den etniska mångfalden som en tillgång. Mångkulturellundervisning skall öka kompetensen och utveckla en stolthet över den egnakulturen och på så sätt bidra till högre grad av självrespekt ochsjälvförståelse. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt elevernas utvecklingi svenska språket.Både grund- och gymnasieskolan har fått känna av kraftiga nedskärningar.Det finns skäl att tro att en likvärdig skola kan garanteras föralla.Grundskolans och gymnasieskolans kvalité vilar såväl på ett nationellt somett kommunalt ansvar. Det är viktigt att detta ansvar tydliggörs. Vi övervägerdärför att åter aktualisera sektorsbidraget till skolan. VuxenutbildningTotalt 2,4 miljoner människor i åldern saknarformell kompetens i den 3-åriga gymnasieskolanskärnämnen. I vuxenutbildningssammanhang är det en oerhörtviktig målgrupp. fordras genomgånget 3-årigtgymnasium till av de utannonserade, lediga arbetena.Många arbetslösa i medelåldern får svårigheter att ta sigtillbaka till arbetsmarknaden. Det beror på att derasutbildning är föråldrad och är relevant. Den ickeyrkesförberedande arbetsmarknadsutbildningen bedömsvisserligen ge ett visst, men relativt litet bidrag, till att höjakompetensen i kärnämnen på gymnasienivå. Här fordras ettnytänkande som syftar till en verklig höjning avutbildningsnivån för stora grupper. Men det måste bliattraktivt att välja studier i stället för passiv arbetslöshet.Kvalificerade utbildningsaktiviteter måste premieras ochutbildning uppmuntras och insatserna måste individualiserasi högre utsträckning. Strategierna måste se olika ut beroendepå om personen är i arbete eller arbetslös. Olikautbildningsanordnare måste samverka bättre. Tillgången ochnärheten till utbildningsplatser måste förbättras. Studiestödetmåste utformas så att man inte tvingas avstå från studier avekonomiska skäl. Det måste finnas resurser för uppsökandeverksamhet och mer riktade rekryteringsinsatser.Undervisningen måste bedrivas på ett sätt så att destuderande blir delaktiga och kan påverka studierna ochstudietakten. Frågan om hur finansieringen skallfördelas mellan individ, samhälle och arbetsgivare måsteutredas.Folkbildningens dubbla roll att både ge allmän medborgerlig bildning ochen höjd utbildningsnivå är en viktig tillgång i den framtidautbildningspolitiken. Vi ser folkbildningen som en motkraft till uppkomstenav tvåtredjedelssamhället, där de av folkbildningen prioriterade gruppernahör till förlorarna. Vi tänker då på korttidsutbildade, handikappade ochinvandrarna. Den nödvändiga satsningen inom högskoleområdet måste följasav mycket kraftfulla utbildningsinsatser för vuxna. I likhet med universitetenmåste folkhögskolor och KOMVUX få fler fasta utbildningsplatser, annarskan inte kvaliteten säkras, arbetsmetoder och material utvecklas samtkontinuerlig fortbildning av lärare genomföras. Vi vill här också markera atten del av folkhögskolorna, i likhet med KOMVUX, har kompetens attgenomföra basårsutbildningen. Även vissa av studieförbunden kangenomföra behörighets- och kompetensgivande utbildningar inom detnaturvetenskapliga och tekniska området om studiestödsfrågorna löses för destuderande.Nedskärningarna i den gemensamma sektorn drabbar särskilt kvinnornamycket hårt. 40 000 kommer att mista jobben . Vad dessakvinnor behöver är ett mer flexibelt system som gör det möjligt för dem attgenomgå utbildningar på gymnasie- eller högskolenivå inom det reguljärautbildningssystemet med tillfredsställande ekonomiskt stöd. ArbetsmarknadspolitikenEn fortsatt arbetslöshet på fram kommer att innebära en fortsatt tung börda förarbetsmarknadspolitiken. Klyftorna i samhället riskerar attöka och utsatta grupper får allt svårare att etablera sig påarbetsmarknaden. Den jämna spridningen av inkomster ochköpkraft som tidigare kännetecknade hade mycketpositiva samhällsekonomiska effekter. Ökad arbetslöshet ochvidgade inkomstklyftor riskerar nu att bryta detta mönsteroch därmed att försvaga den långsiktiga tillväxtkraften iekonomin.Enligt uppfattning krävs det en helt annan ambitionsgrad,större resurser och en bättre precision i åtgärderna än regeringen hittillspresenterat. Den nuvarande utvecklingen är helt oacceptabel och försvagararbetarrörelsen såväl fackligt som politiskt. Vi har i en rad motionerpresenterat omfattande förslag till resursförstärkningar och mer aktivaåtgärder inom arbetsmarknadspolitiken. Vi vidhåller dessa förslag.Vänsterpartiet kan med besvikelse konstatera att regeringen inte heller itillväxtpropositionen har några konstruktiva förslag för att få nerarbetslösheten. Istället för att utveckla en framåtsyftande politik skyllerregeringen problemen på de fackliga organisationerna - vad det gäller löne-bildningen - och skuldbelägger enskilda arbetslösa. Trots den stagnerandesysselsättningssituationen och bestående massarbetslöshet har ännu intearbetsmarknadens funktionssätt kommit att försämras i samma utsträckningsom i andra europeiska länder.Vi delar i stort sett regeringens allmänna uppfattning att arbets-marknadspolitiken främst skall stimulera rörlighet och eliminera flaskhalsar iekonomin, genom att ge arbetskraften kvalifikationer och resurser att mötaförändringskraven på arbetsmarknaden. Men första år harbelastningen på arbetsmarknadspolitiken varit för hård. Som en konsekvensav detta har aktiva åtgärder fått stå tillbaka för passiva. Företagen har ocksåskjutit över allt större ansvar på offentliga institutioner för att bärakostnaderför utsliten och uppsagd arbetskraft.