mot · GI02U237 · 1995-01-25 00:00:00 — Utredningen ''Demokrati kräva dessa partier'' (Ds1994:63) lämnades till regeringen och hardärefter remissbehandlats. Utredningen föreslog två vägarför att med statliga biståndsmedel stödja uppbyggnad avpolitiska partier i Tredje världen och i Central- ochÖsteuropa.1. Medel för politiskt bistånd fördelas till partinära organknutna till de svenska partierna i proportion till antaletmandat i riksdagen.2. Anslaget för bistånd via enskilda organisationer öppnasför bistånd till partiuppbyggnad med samma krav påegeninsats () som gäller för övrigtfolkrörelsebistånd.För båda anslagsformerna förutsatte utredningen attpartierna bygger upp särskilda organ förbiståndsverksamheten.Remissynpunkterna på utredningen var splittrade. Endasthälften av remissinstanserna var odelat positiva. Vissaambassader framhöll risken för politiska komplikationer.Andra bl.a. RRV och SIDA hävdade att bl.a. de folkrättsligaoch politiska borde prövas ytterligare. (En enkelkompletterande reflektion för att visa komplexiteten kan varaatt referera till den debatt som uppstår i införuppgiften om att politiska partier erhåller utländskt stöd).I budgetpropositionen föreslås försöksverksamhet ihuvudsak enligt utredningens förslag.Ett årligt anslag för partianknutet bistånd om ca 10miljoner kronor baserat på respektive partis antalriksdagsmandat skall ges dels från anslagsposten C 2.4Bistånd till demokrati, mänskliga rättigheter ochkonfliktlösning, dels G-anslaget Samarbete med Central-och . De exakta beloppen och fördelningen av deca 10 miljonerna mellan de två anslagsposterna angesinte.Därtill anges i budgetpropositionen att anslaget C 2.7Bistånd genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer öppnas för bistånd till partiuppbyggnad.Propositionens uppgifter om hur folkrörelseanslaget skallkunna användas är oklara. I budgetpropositionens inledandereferat av utredningen anges allmänt ''att biståndet viaenskilda organisationer öppnas för partinära organ, i syfte attstödja partiuppbyggnad i och Central- ochÖsteuropa''. (s. 49)I regeringens övervägande och förslag med anledning avutredningen sägs att ''möjlighet bör även öppnas förpartinära organ att erhålla bidrag för bredaredemokratifrämjande verksamhet från anslagsposten förbistånd genom folkrörelser och enskilda organisationer''. (s.59)Under anslagsposten C 2.7 (s. 135-136) skrivs att ''partieroch partianknutna organisationer i bör gesmöjligheter att erhålla bidrag för insatser i påsamma villkor som andra svenska folkrörelser och enskildaorganisationer''.Propositionens skrivningar behöver förtydligas. Skallanslag för biståndsprojekt kunna ges direkt till svenskapartier? Bortsett från text i anslutning till anslaget angerutredningen och budgetpropositionen i övriga skrivningarentydigt att politiska bistånd skall förmedlas av partinäraorgan -- inte direkt av partierna. Förebilder är t.ex. Tysklandssystem med partianknutna stiftelser. Det bör gälla ävendenna anslagspost.Skall biståndsmedel från folkrörelseanslaget kunna gesdirekt till partiuppbyggnad, till bredaredemokrativerksamhet eller ges på de villkor som gäller?Redan nu kan organisationer knutna till politiska partier;ungdomsförbund, kvinnoförbund, studieförbund m.m. påsamma villkor som andra organisationer frånfolkrörelseanslaget ansöka om medel för skildautvecklingsprojekt. Centrum ären av de organisationer som under folkrörelseanslaget hars.k. ramavtal med SIDA.Från folkrörelseanslaget har stöd ej getts förpartiuppbyggnad och annan rent politisk verksamhet. Ävenför partianknutna organisationer har gällt att biståndsmedellämnats enbart till projekt (sociala, humanitära, utbildningm.m.) av motsvarande typ som andra organisationer ochfolkrörelser bedriver.Vi förordar att nu gällande villkor för bistånd över anslagetC 2.7 tills vidare behålls oförändrade.Budgetpropositionens förslag innebär en minskning påårsbasis . Under anslaget införs också någraverksamheter som tidigare finansierats över andraanslagsposter. Stöd till , , samt bidraget tillSvenska och svenska UNIFEM-kommitténBotilda. (Motiven för överföring av dessa anslagspostersaknas. Varför skall t.ex. verksamhet ansessom del av folkrörelsernas u-landsbistånd? )Minskningen av anslaget och de nya verksamheter somföreslås över anslaget ger ett skäl till att inte vidga anslagettill bistånd för politiskt stöd och partiuppbyggnad.Medelsramen för redan existerande folkrörelsebistånd skulleytterligare minska och de humanitära, kristna och andraenskilda organisationer få sina möjligheter till biståndbeskurna som två nya vägar öppnas för departianknutna organisationernas bistånd.Ett andra skäl till att avstå från att vidga anslaget tillbistånd för partiuppbyggnad är de risker för komplikationersom flera av remissorganen påpekat. Det är enligt vårmening klokt att detta nya bistånd prövas stegvis.Vi föreslår därför att införandet av bistånd tillpartiuppbyggnad tills vidare begränsas till de i propositionenföreslagna som avsätts från anslaget C2.4 och littera G och som fördelas baserat på partiernasmandattal.För dessa medel kommer de partianknutna organen attsjälva ansvara för var och hur biståndet ges och risken förpolitiska komplikationer bör vara mindre jämfört med ettbistånd över folkrörelseanslaget som förutsätter att denstatliga biståndsmyndigheten tar ställning till samtligaprojektansökningar.Slutsats: Pröva i ett första steg endast den ena av de tvåvägar för bistånd till partiuppbyggnad som utredningen''Demokrati kräva dessa partier'' angett.Liksom tidigare skall folkrörelseanslaget självklart varaöppet för partianknutna organisationers allmännahumanitära biståndsinsatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statligt bistånd till partianknutnaorgan för partiuppbyggnad i och i Central- ochÖsteuropa.