mot · GI02N275 · 1995-01-25 00:00:00 — Skall reda ut den ekonomiska krisen krävs förutomen bra näringspolitik även ett stopp av statsskuldens ökningoch sänkta räntor.En bra näringspolitik betyder en utveckling och förändringav svenskt näringsliv där alla sektorer måste bidra.Vänsterpartiet har tidigare fastslagit vilket som måste varamålet.Ekologiskt hållbar produktion Vilket betyder: Attföretagens och högskolornas forskning och utveckling måsteha en sådan inriktning. Staten skall genom skatter, stöd ochlagar understödja en sådan utveckling.Förnyelse ochutveckling av olika näringar Vilket betyder: Att alla typer avföretag, stora som små, varuproducerande somtjänsteproducerande, skall ges utrymme att bidra till denekologiskt hållbara tillväxten.Utveckling i hela landetVilket betyder: Ingen del av landet får lämnas åt sitt öde i detkärva ekonomiska klimat som råder.Arbete åt både mänoch kvinnor oavsett bakgrund Vilket betyder: Enkönssegregerad arbetsmarknad måste brytas upp och lika lönför lika arbete skall gälla.Arbete för både låg- ochhögutbildade Vilket betyder: Att i informationsteknologinstidevarv inga grupper skall hamna i långtidsarbetslöshet.Flera av dessa mål tas inte upp i denna motion. Vi hänvisartill motioner på forsknings-, utbildnings-, arbetsmarknads-och det regionalpolitiska området.Mycket har hänt i omvärlden somhar förändrat betingelserna för svenskt näringsliv.Produktiviteten har genom ökad teknisk förtätning ochförändrad arbetsorganisation färreanställda.Informationsteknologiska landvinningar hartusendubblat hastigheten på penningmarknader m.m.Densovande jätten är med full kraft på väg in imarknadsekonomin. En fjärdedel av världens befolkningkommer att delta i kampen om marknadsandelar.Andradelar av som , , ochFilippinerna med miljardbefolkning börjar lätta påregleringar och ge bra villkor till utländska företag.På baranågra timmars resavstånd har vi de östeuropeiska ländernamed en tiondels löner mot i Sverige.Sverige har gått med iEU.Dessa betingelser ställer nya och skärpta krav på svensktnäringsliv och svensk näringslivspolitik.Världen befinner sig på den brantaste tillväxtkurvani historien. Under detta århundrade har världens befolkningtredubblats, den ekonomiska aktiviteten ökat 20 gånger,förbrukningen av fossila bränslen 30 gånger och denindustriella produktionen 50 gånger. Detta har gett mångaländer ett välstånd som de aldrig upplevt förr, även omvälståndet varit ojämnt fördelat. Men en stor del av dettaöverflöd har lånats av kommande generationer och denbranta tillväxtkurvan innebär ett ständigt ökande hot motsjälva möjligheten att leva på jorden.Denna insikt måste också prägla all svensk politik ävenefter en djup lågkonjunktur med extremt hög arbetslöshet.Mildrade eller uppskjutna krav på miljöstörande ellerenergikrävande produktion är inte förenligt med ett sådantsynsätt och undergräver det omvandlingstryck som krävs föratt åstadkomma nödvändiga förändringar. Vi delar slutsats att ''snarare än att försämrakonkurrensförmågan kan skärpta miljökrav faktiskt ökadenna genom att utlösa tekniska förbättringar ochinnovationer''.Tyvärr präglar det här inte regeringens syn på tillväxten.Alltför mycket blir enbart att investera och expandera för entraditionell tillväxt. Det visar sig också i praktiken genomatt t.ex. låta miljöskatternas andel av det totala skattetrycketsjunka. har här en annan inriktning vilketnärmare visas i skattemotionen.Företagen måste ta hänsyn till miljön. För företag ochenskilda handlar det om att bekämpa resursslöseriet.Företagen måste se över sina energi- och råvaruuttag och desom inte prioriterar miljön kommer att försvinna.Forskning för nya produkter måste ha resurssnålhet somledstjärna. Råvaru- och materialbalanser måste upprättas ochlivscykel- och kvittblivningsspecifikationer måste göras.Allt måste utmynna i miljökonsekvensanalyser ochmiljökonsekvensbeskrivningar av de produkter man villproducera. Detta skall vara lika naturligt som att göra envanlig ekonomisk kalkyl.Målet måste vara att inlemma postindustrisamhället i ettfungerande ekologiskt system. Tillväxt kan innebäraförnyelse av industrin och kan leda till miljöförbättringar ochökad livskvalitet men kan också skapa en störremiljöförstörande enskild konsumtion.Svensk industri står inför flera krävande utmaningar:attförändra industriproduktionen i ekologiskt hållbar riktning,att ta till vara möjligheterna för tillväxt inom områdetmiljöteknik,produktionen måste ställas om från linjär tillcirkulär. Utsläppen från industrin måste ner ytterligare. Deverksamheter som inte klarar miljökraven måste avvecklasoch ersättas med nya.Vi kräver att regeringen lägger fram konkreta förslag påhur ekologiskt anpassad tillväxt skall främjas. Vi föreslår attmedel från miljöavgifter fonderas för att skapa arbetsplatseri nya miljövänliga verksamheter.Från vaggan till gravenDet är hög tid för industrin att satsa på förebyggandemiljöarbete. Från vaggan till graven-tänkande måste präglaproduktionen. När man gör en teknikförändring måste manförutse konsekvenserna på alla områden, inte bara detekniska och ekonomiska.Varje investering måste föregås av en allsidigmiljökonsekvensutredning. Man skall följa upp sin produktoch till och med ställa krav på sina ev. underleverantörer attde lever upp till företagets miljöprogram.Det måste till ett samarbete mellan myndigheter,miljöorganisationer, fack och industri. Den övervakandeprocessen måste kompletteras med externa miljörevisorersom kan ge information till bl.a. allmänheten om hur det stårtill med miljön i företaget.Miljöteknik, en tillväxtbranschDen globala marknaden för miljöteknologi kommer enligten rapport från att ha en tillväxt på underde kommande åtta åren. Marknaden hade 1990 ett årligtvärde på ca och kommer att öka till 300miljarder dollar . I dessa siffror ingår bara direktmiljöanknutna varor och tjänster, som utrustning föravloppsrening, behandling av miljöfarligt avfall, m.m. Detmycket större behovet av miljövänligt utformadgrundläggande industriell utrustning eller skapande av nyaindustrier kan troligen värderas till miljarder dollar.På en rad områden har möjlighet att bli ett ledandeland när det gäller miljöanpassad produktion. Det gällerutveckling av kollektiva färdmedel, en mer miljöanpassad utveckling av elektroniska kommunikationsmedel, menockså miljövänliga bränslen.I länder som och satsar man stort, framsyntoch långsiktigt på miljöteknikområdet. Vi bör i föratt inte hamna på efterkälken inom den gigantiska marknadsom finns inom både miljöteknik och arbetsmiljöteknik satsapå stora nationella program där man kan samla storföretag,småföretag, entreprenörer, innovatörer, universitet, Nutekmed flera aktörer till gemensamma långsiktiga och uthålligaprojekt. föreslår sådana program.Satsa på utvecklingSverige har halkat efter övriga när det gällerandelen högteknologiska produkter som tillverkas i landet.För att radikalt ändra detta krävs att samspelet forskning-utveckling-produktion fungerar smidigt. Det är ocksånödvändigt att kompetensen både höjs och breddas inomnäringslivet och att arbetsmiljön och arbetsorganisationenständigt förbättras.Framtidsfond för ökad kompetensFör att utveckla svenskt näringsliv och vårdadevalveringen föreslår att en framtidsfondinrättas.Denna nya framtidsfond skall finansieras genom att en delav vårt förslag till höjning av bolagsskatten destineras tillfonden. Se mer i särskild motion.Fonden skall ha till uppgift att bidra till denkraftansträngning som kommer att krävas av svenskalöntagare och svenska företag för att restaureraarbetsmarknaden och göra svenska företagkonkurrenskraftiga i en alltmer konkurrensbenägen omvärld.Det innebär att industri- och tjänsteföretag såväl somoffentlig sektor skall kunna använda medel ur fonden för attöka kompetensen, förändra arbetsorganisationen fångar inte upp nya FoU-intensivaprodukter. Svenska uppfinningar utvecklas i allt större gradutanför landet och av utländska företag. Uppfinnare på destora företagen får endast en bråkdel av den vinst som derasuppfinningar genererar, och fristående uppfinnare, som villutveckla sina produkter, har svårt att göra det i Sverige.Vi föreslår i annan motion att äldre innovatörers erfarenhetskall tas tillvara genom . I övrigt hoppas vi mycket påInnovatörscentrum och dess närmare samarbete med Nutek.Vi vill också understryka behovet av import av teknik ochuppfinningar. Allt behöver inte uppfinnas i ! Vitycker också att ett av de bästa inslagen inäringsdepartementets bilaga är den satsning på förbättradinfrastruktur för tekniköverföring till små och medelstoraföretag som görs.SmåföretagenSmå och medelstora företag har en central roll i svensktnäringsliv. av alla företag har färre än 50anställda. I takt med att storföretagen internationaliserasalltmer kommer de små företagens betydelse för Sverigesframtid att öka.Samhället i stort är helt inriktat på storföretagen.Alltifrån svåröverskådlig lagstiftning från statens sida till attde större företagen har anställda med den högstakompetensen och de viktiga internationella kontakterna.Även när staten administrerar verksamhet hamnar det mestahos storföretagen. Det senaste exemplet är Arbetslivsfondendär endast en rännil av pengarna hamnade hos småföretagen.En viktig del av det marknadsekonomiska systemet äretablering av nya företag. Om det är fler anställda i nyaföretag än i nerlagda fungerar systemet väl på detta område.I ett modernt industriland krävs en successivt strukturellanpassning av industrin och att hänsyn tas till den förändradeomvärlden. Ökningen av sysselsättningen sker främst ismåföretagen, och vid snabba förändringar i omvärlden kande snabbt ställa om sig och möta nya krav.Nya produkter föds ofta och förverkligas i småföretagen.Det är därför viktigt att näringspolitiken stimulerar bildandetav nya företag och utvecklingen av små och medelstoraföretag.De medelstora företagen saknas i stor utsträckning iSverige. företagarstruktur ser ut som etttimglas. Många anställda i de stora företagen, få i timglasetsmidja där de medelstora företagen dväljs och mångaanställda i de små företagen. Detta blir speciellt tydligt omman rensar för medelstora företag som ägs av störrekoncerner.Orsakerna är många men gäller i stor utsträckning för helaEU. finns på denamerikanska företagsbörsen för små- och medelstoraföretag 6 000 noterade företag. På motsvarande börser(OTC) inom hela EU, med betydligt större befolkning, finnsinte fler än 1 100 bolag. På den svenska OTC-listan finns intefler än 45 bolag. Där borde ha funnits 150 bolag om manskulle ha motsvarat . Vi anser att det krävs enutredning kring de små och speciellt de medelstoraföretagens situation.I en särskild motion om småföretag visar vi på ett antalförslag som vi anser krävs för att stimulera de småföretagen.Små företag skall kunna erhålla ett räntestöd vidinvesteringar.Resultat befrias frånegenavgift.Utbildningsbidrag och starta-eget-bidrag skallkunna erhållas även av personer som tagit tjänstledigt för attkunna starta ett eget företag.Det kooperativa företagetProducent- och konsumentkooperativa företag kanförväntas få ökad betydelse . Med tanke påspeciella förutsättningar som gäller för kooperativaföretagsformer bör dessa ägnas större uppmärksamhet inäringspolitiken. Regeringen har tillsatt en utredningom de kooperativa företagsformernas ställning i förhållandetill andra företagsformer. Vi avser att återkomma till frågannär utredningen har redovisat sitt resultat.RiskkapitalförsörjningenFöretagen är beroende av att kapitalförsörjningen fungerartillfredsställande. Bank- och finanskrisen har fått till följd attbankerna är överdrivet försiktiga med sin utlåning. Detta hari sin tur medfört onödiga konkurser. Även om staten har enviss förmåga att vara behjälplig med riskkapital måste störredelen av det komma den normala kreditvägen genombankerna. Kreditsystemet måste därför börja fungera pånormalt sätt igen. Staten bör direkt som bankägare ochindirekt via bankstödsnämnden kräva att bankerna bedrivernormal utlåning till företagen och att de inte genom ett storträntegap låter kunderna betala bankkrisen. Se även motionom småföretagen.En del av de åtgärder som regeringen nu aviserar ställervi oss dock tveksamma till. Åtgärderna verkar snarare varapåverkade av det näringslivsråd med direktörer frånstorföretagen som regeringen knutit till sig än genomtänktnäringspolitik.Förslaget om ett ''s.k. riskkapitalavdrag som ger enmöjlighet för privatpersoner att göra avdrag för förvärv avnyemitterade aktier i noterade bolag'' (bör väl varaonoterade bolag) (sid. 12 bilaga 13) ser vi med skepsis på.Skatteexperter har pekat på de möjligheter tillskatteplanering som uppstår. Hästgårdar och travhästbolagkommer att bli på modet igen.Än värre och slösaktigare är förslaget att sälja ut statensdelar av de s.k. riskkapitalbolagen . Dessastartades med löntagarfondspengar i en uppgörelse mellanden borgerliga regeringen och Ny Demokrati. De haregentligen aldrig genom sin konstruktion fungerat somriskkapitalbolag utan sitter på en synnerligen stinnkassakista -- cirka sju miljarder. Till det kommerinvesteringar i olika bolag på cirka tre miljarder. Dessainvesteringar är marknadsmässiga och inte onormaltriskfyllda. Det betyder att och tillsammans har ettkapital på . Staten har genomNordbanken m.m. ett ägande på av bolagen.Aktierna i och handlas med en rabatt på 35--. En försäljning kommer naturligtvis att pressaupp priset på aktien till kanske 80--av värdet. Detbetyder att den eller de som köper bolagen kan göra ett klipppå mellan 1 och 1,5 miljarder. Vi anser inte att det här ärförenligt med god affärsmässighet från statens sida.Vänsterpartiet föreslår därför att staten i stället köper uppAtle och för att därigenom kunna genomföra de viktigasatsningar på företag i tidiga utvecklingsskeden somregeringen nämner. Resultatet blir detsamma menöverskottet från försäljningar kan stärka budgeten medförhoppningsvis någon miljard. (Källa Affärsvärlden. )Statliga företagVänsterpartiet vill ha ett näringsliv med olika ägarformer,privat, kooperativt och samhällsägt. Det svenska näringslivetdomineras av starkt koncentrerat privat ägande. Statligtägande kan vara en rimlig motvikt till denna privatamaktkoncentration. Statligt ägande är främst motiverat inomstrategiska sektorer av näringslivet. Ägandet bör vara aktivt.Anställda i statliga företag kräver inflytande över sinaarbetsplatser, men de kräver också engagerade och aktivaägare. och bolag som och börförbli statliga och utvecklas i rollen som kraftcentra förteknologisk utveckling. Nordbanken bör användas aktivtsom regulator på bl.a. räntemarknaden.Vi anser det självklart att skall höras vid varjestörre förändring av statens ägande och att riksdagensbemyndigande därför skall återkallas.VarvsfrågorVi noterar med tillfredsställelse att en överenskommelsekommit till stånd med andra varvsnationer om borttagandeav allt statligt stöd från 1 januari 1996.AnslagsfrågorA 1 -- Närings- och teknikutvecklingsverketRegeringens förslag att öka samordningen mellan olikainstanser på det näringspolitiska området är bra.Vi har i andra motioner berört frågor kring elmarknad,förändringar av organisationen kring energiomställningenoch innovationsfrågor som berör Nutek.A 2 -- SmåföretagsutvecklingDen renodling av systemen på finansieringssidan somregeringen vill göra är bra. Däremot avvisar vi som vitidigare sagt den strategi som regeringen tänkt sig vad gällerAtle och Bure.A 5 -- InvesteringsfrämjandeVänsterpartiet föreslår att får representation iden delegation för investeringsfrämjande som regeringen villtillsätta från den 1 juni 1995.A 12 -- Kostnader för omstrukturering av vissa statligtägda företagVänsterpartiet är som sagts negativa till detbemyndigande gett regeringen att sälja statligaföretag. I konsekvens med detta säger vi också nej tillregeringens förslag om att genom bemyndigande kunnaomstrukturera företag med statligt ägande och öka ellerminska ägandet i dessa företag.C 10 -- geologiska undersökningarVi har i annan motion motsatt oss försäljning av detmaringeologiska undersökningsfartyget och ökat anslagetmed 13 miljoner till detta ändamål.Energipolitiken som ligger under näringsdepartementetbehandlas i ett antal andra motioner.Informationsteknologi behandlas i särskild motion.Bygg- och bostadsväsendet behandlas i ett antal andramotioner. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en bra näringspolitik,2. att hos regeringen begär förslag om hurekologiskt anpassad tillväxt skall främjas enligt vad imotionen anförts,3. att hos regeringen begär förslag på hur medelfrån miljöavgifterna kan fonderas för nya arbetstillfällen,4. att hos regeringen begär förslag på programom miljöteknik enligt vad i motionen anförts,5. att hos regeringen begär en utredning kring desmå och särskilt de medelstora företagens situation enligtvad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kapitalförsörjningen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riskkapitalavdrag,18. att avslår regeringens förslag till riktlinjer föranvändningen av aktier i och Bureenligt vad som anförts i motionen,9. att beslutar att staten blir helägare av enligt vad som anförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statliga företag,11. att beslutar återkalla bemyndigandet vadgäller regeringens rätt att sälja statliga företag, enligt vad imotionen anförts,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kreditgarantier förfartygsfinansiering,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om investeringsfrämjandet,14. att avslår regeringens förslag om attbemyndiga regeringen att förvalta företag med statligtägande och öka eller minska ägandet i dessa företag enligtvad i motionen anförts.