mot · GI02A428 · 1995-01-25 00:00:00 — Läget i länetEtt flertal data bekräftar att konjunkturuppgången även harkommit till . Enligt arbetskraftsundersökningarnauppgick sysselsättningen i länet till123 000 personer och det är en ökning jämfört med sammakvartal 1993 med 1 200 personer. Uppgången visar en tydlig förändring ikonjunkturen, och förhoppningsvis har botten ikonjunkturcykeln passerats. Sysselsättningen ökar ocharbetslösheten minskar. Men är arbetslöshetenoacceptabelt hög och det stora problemet är att haren mycket svag utveckling på arbetsmarknaden gentemotandra län, bl.a. beroende på den strukturomvandling somlänet har genomgått.Utvecklingen i och början av1990-talet visar på en omfattande avindustrialisering, ochnya arbetstillfällen har inte på långt när tillkommit i sammautsträckning i andra sektorer. Sammantaget har mer än 7 000 arbetstillfällen försvunnit från de störreindustriföretagen i länet, vilket motsvarar . Enstark konjunkturförbättring för att åstadkomma en lösning påde grundläggande och mycket djupgående problemen iVärmland är därför inte tillräcklig.Värmland är ett utpräglat industrilän där sysselsättningenav tradition dominerats av stora företag inom basnäringarna.Delvis som en följd av detta är småföretagen jämförelsevisdåligt representerade i det värmländska näringslivet. Dettainnebär att särskilda åtgärder måste vidtas för att utvecklasmå och medelstora företag i slutet av 1994 var närmare 10 000 värmlänningar öppet arbetslösa och det är ca 1 000 färre än 1993. Förutom de öppet arbetslösa befann signästan 9 000 i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Värmlands län brukar kunna jämföras med övrigaskogslän när det gäller arbetslöshetstal. När nu hela landetså genomgående drabbats av konjunkturnedgången så harVärmlands relativa situation förbättrats. Men länets relativa''position'' försämras när man även tar hänsyn till dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna som i har storomfattning. har efter den högstaandelen personer i arbetsmarknadsåtgärder. Ett annat mycketstort problem i är att deltidsarbetslösheten aldrigtidigare varit så hög, 6 200 personer deltidsstämplar och av dessa ärkvinnor.Skillnaden i arbetslöshet mellan de värmländskakommunerna är mycket stor. På de orter som drabbatssärskilt hårt av avindustrialiseringen är arbetslöshetenbetydligt högre och förutsättningarna att skapa nysysselsättning är speciellt ogynnsamma i dessa bruksorter.Två församlingar inom kommun har drabbats hårtav arbetslöshet. kommun tillhör ej någotstödområde och vi anser därför att det är viktigt att de tvådrabbade församlingarna, Övre och Nedre Ullerudsförsamlingar, inplaceras i tillfälligt stödområde.De strukturella skillnaderna mellan olika regioner harförmodligen ytterligare förstärkts av lågkonjunkturen. Detföreligger alltså ett fortsatt mycket stort behov avregionalpolitiska insatser för att tillgodose befolkningensvälfärdsbehov i de mer utsatta regionerna. Särskilt gäller detinsatser för att restaurera den industriella strukturen, inteminst genom småföretagsutveckling. Det krävsnyetableringar och utvecklingsinsatser, en ökadföretagssamverkan och ett genomslag för produktions- ocharbetsformer som är distansoberoende. Inte minst krävs enförstärkt utveckling inom de kunskaps- och FoU-intensivaindustrisektorerna.Näringspolitik för VärmlandUppgången i konjunkturen och den positiva utvecklingenför exportindustrin kan lösa en del avsysselsättningsproblemen i , men långt ifrån alla.Även efter en konjunkturförbättring måste kraftfullaåtgärder till från samhällets sida för att värmlänningarna påde mest utsatta orterna ska få ett arbete och därmed enframtidstro.Den traditionella borgerliga uppfattningen attmarknadskrafterna skall klara näringspolitiken har visat sigvara helt otillräcklig. Det som vi motionärer harefterlyst, en bred och offensiv näringspolitik med ökadsamverkan mellan närings-, arbetsmarknads-, regional- ochutbildningspolitik har initierats, vilket är mycket positivtför utveckling.De små och medelstora företagen har ett uttalat behov avriskbärande kapital, dvs. ägarkapital i form av aktier. Vianser därför att det är mycket viktigt att ett s.k.riskkapitalavdrag kommer till stånd. Vidare anser vi att deordinarie kreditinstituten, främst bankerna, har en avgörandebetydelse för kreditförsörjningen till små och medelstoraföretag. Vi efterlyser därför att ett särskilt riskkapitalbolaginrättas. Det är av största vikt att kreditgivningen sker på ettsådant sätt att tillväxten bland värmländska och andraföretag inte hämmas.RegionalpolitikDen nationella regionalpolitikens överordnade mål är attöka den enskildes möjligheter att fritt kunna välja arbete ochbostadsort. Detta mål ska uppnås genom attregionalpolitiken skall bidra till att utveckla livskraftigaregioner i alla delar av landet. Trots insatser för landsbygdenfortsätter antalet människor och verksamheter samttillgången på service och kapital att minska. Detta gäller inteminst i de mest glesbefolkade delarna av Värmland.De negativa förändringarna på landsbygden har pågåttunder . Sysselsättningen inom jord- ochskogsnäringarna har stadigt minskat. Det är en genomgåendetrend i glesbygdslänen och det gäller tyvärr även Värmland.Utvecklingen inom basindustrin i bruksorterna har medförtproblem med sysselsättningen vilket påverkar denomgivande landsbygden. Människor tvingas flytta ochsärskilt ungdomar har svårt att se någon framtid i bygden.Detta har lett till att befolkningen minskat och attåldersstrukturen blivit mycket sned med en stor andelpensionärer. Med minskat befolkningsunderlag avtarsamtidigt närservice och handel. Nedläggningar drabbar deflesta områden, det gäller t.ex. lanthandel, skolor, bank- ochpostkontor. Men den offentliga sektorns utveckling under1970- och 1980-talen har bidragit till sysselsättning ochdärmed förhindrat att en ännu sämre situation påarbetsmarknaden uppstått.Inom det regionalpolitiska området innebär medlemskapeti EU en kraftigt förändrad situation. kommer att fåett återflöde från EUs strukturfonder, men för att kunnanyttja dessa medel krävs ett omfattande programarbete.Detta programarbete pågår och vi motionärer hyser en vissoro för att det ska uppstå något glapp innan programmen ärfärdigställda och återflödet kommer vårt län till godo. Omett sådant glapp uppstår och erhåller minskaderegionalpolitiska medel så kan detta komma att äventyramånga års arbete som skett för att utveckla länet, och vibefarar att arbetslösheten kommer att öka.Värmland är unikt eftersom vi inom länet har femmålområden för EU-stöd och yttre EU-gräns.Konsekvenserna av den yttre EU-gränsen måste närmareanalyseras. råder stor osäkerhet om vilkaregler som gäller t.ex. vid transporter av livsmedel, djur m.m.Utbildning och forskningKunskapsberoendet ökar i alla näringar, inkl. dengemensamma sektorn, samt är av alltmer avgörandebetydelse för en väl fungerande demokrati. Undersökningarvisar, oroande nog, att den sociala snedrekryteringen tillhögre utbildning ökar och att jämlikhets- ochrättvisesträvandena ytterligare bör accentueras. Den nyainformationsteknologin med multimedia innebär förVärmland, som glesbygdslän, klart förbättrade möjligheteratt kunna erbjuda studier, kompetensutveckling ochfortbildning för allt fler grupper i länet. Människor medutbildningsbehov som traditionellt skulle tvingas avstå pågrund av långa avstånd, praktiska och ekonomiska hinder,kan härigenom ges tillfälle till ett allt bredareutbildningsutbud. Den nya tekniken kräver dock, för attgöras tillgänglig i hela länet, en utbyggnad av AXE-systemetoch ett taxesystem som är mindre kostnadskrävande och ärlikvärdigt för alla utbildningsanordnare oavsett var i länetutbildningsaktiviteterna erbjuds.Högskolan i , som blev självständig 1977,expanderar kraftigt och har t.ex. under de tre senaste årenökat med ca 1 000 elever . Krav på att fasta forskningsresurser skallknytas till högskolan har framförts under ett flertal år. Det ärdärför med stor tillfredsställelse motionärerna emottarbudgetpropositionens förslag till utökade möjligheter föräven högskolan i att inrätta professurer. Därmedkan satsa på tillskapande av en egen permanentorganisation för forskning och forskarutbildning. Ett viktigtled i högskolans utveckling är att erhålla rätten tillexamination i forskarutbildningar knutna till framtidaprofessurer.RiskcentrumAllt fler aktörer i samhällslivet, inte minst myndigheter,använder begrepp som ''riskanalys'' eller ''kvalificeradriskanalys'' i sina föreskrifter, anvisningar ellerrekommendationer. Detta gäller på de lokala, nationella ochinternationella planen. Bedömningar av risknivåer styrbeslut som rör människors säkerhet, hälsa och miljö.Riskanalys, riskbedömning och riskhantering är följaktligenpå väg att bli centrala instrument i ett beslutsfattande somtäcker stora områden av samhället och med omfattandeekonomiska och andra konsekvenser.Etableringen av ett internationellt inriktat centrum förrisk-, sårbarhets- och säkerhetsforskning, Riskcentrum, harunder tagit form i . Arbetet innebärett nätverk mellan olika forskargrupper och navet ska varaRiskcentrum i . Riskcentrum har tagit fram etttreårigt program för riskforskning och kopplat till detta ettdoktorandprogram för 15--20 doktorander. Arbetet med attta fram och lansera programmet har tydligt visat att vi iSverige saknar vana att hantera breda program ochtvärvetenskaplighet. Riskfrågorna hör hemma''överallt och ingenstans'', och skall man åstadkommaresultat krävs något organisatoriskt nytt samt en förbättradforskning och utbildning inom riskområdet.KulturEtt rikt och varierat kulturliv är en regionalutvecklingsfaktor av vital betydelse. är känt somsagans och poesins landskap där författare, musiker ochbildkonstnärer hämtat inspiration för mycket av det som framstår som vårt gemensamma nationella kulturarv. Idagens finns ett otal exempel på nyskapandekulturyttringar, t.ex. tal- och musikteater, filmproduktion,bildskapande, musikfestivaler, gestaltning av gammalbruksmiljö m.m. Som konkret exempel kan nämnas SolveigTernströms projekt i där en glesbygdvaknat till nytt liv och fått nya arbetstillfällen. På samma sätthar Hagegården i blivit ett centrum för musikutövarefrån hela världen. Konkreta projekt som dessa har gettmänniskor deras framtidstro åter.Utlokaliseringen av delar av tillKarlstad verkar också stödjande för det värmländskakulturlivet. har ett landsarkiv lokaliserats tillVärmland.Vi motionärer anser det vara mycket angeläget attLänsmuseet i får nya och ändamålsenliga lokaler.Vi inser att nuvarande ekonomiska situation inte gerutrymme för nya satsningar. Vi vill dock framhålla det storalokalbehov som här finns för att de samlingar som museetförfogar över skall kunna exponeras och kommaallmänheten till del.Investeringar på kulturområdet är lönsamma. De gerarbetstillfällen, de ger brukarna av kultur upplevelser och deverkar attraherande på inflyttning till länet.KommunikationerUtbyggnad och effektivisering av infrastrukturen spelar enviktig roll för den ekonomiska tillväxten. Det betyder attförändringar i infrastruktur och transportsystem skall ske påett sätt som ökar aktiviteten i landets ekonomi som helhet.Det finns en bred insikt om infrastrukturens betydelse fören regions utveckling. I takt med att andra regionalpolitiskaåtgärder minskar ökar också den relativa betydelsen av engod transportförsörjning.Investeringar i vägar, järnvägar, hamnar och flygplatser äri sig inte en garanti för regional utveckling. Det är viktigt attde ses i ett större sammanhang och genomförs i samspel medövriga insatser.De förbättringar av vägar och järnvägar som påbörjatsmåste dock fullföljas på ett sätt som gagnar tillväxten i olikadelar av landet.Gods- och persontransporter på land är ju beroende av bravägar och järnvägar. Varor skall transporteras från avsändaretill mottagare med minsta möjliga transportarbete. Brister itrafiksystemen måste byggas bort så att effektiviteten itransportsystemet förbättras. Detta gäller både väg- ochjärnvägsnätet.En utökad satsning på vägar och järnvägar är en hörnsteni den socialdemokratiska politiken. I väg- ochjärnvägsinvesteringarna kombineras strukturella ochstabiliseringspolitiska effekter.Av denna anledning har vi i en särskild motion merpreciserat vilka infrastrukturella åtgärder som behövs för attett glest befolkat län som skall kunna utvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sysselsättningsbefrämjande åtgärder iVärmland.