mot · GI02Jo261 · 1995-01-25 00:00:00 — SammanfattningI motionen föreslås i förhållande till regeringens förslag enökad satsning på miljöstöd inom jordbruket med drygt 900miljoner kronor samt ett ökat strukturstöd (LFA-syd) med 59miljoner till skogs- och mellanbygder. Dettotala stödet till det norrländska jordbruket ökar mednärmare . Vidare avslås regeringens förslagatt avveckla avbytarverksamheten. Genom omprioriteringaranslås till forskningen.BakgrundVänsterpartiets mål är ett livskraftigt jordbruk i hela landetmed produktion av livsmedel, energi och andra råvaror påett långsiktigt uthålligt sätt. Svenska folkets behov av billigalivsmedel av hög kvalitet och ett öppet och varierandelandskap med en rik biologisk mångfald skall utgöragrunden för svensk livsmedelspolitik. Jordbruket skall ocksåutgöra basen för att upprätthålla de kollektiva nyttighetersom det svenska folket är berett att gemensamt betala.Den enskilde jordbrukaren och det enskildajordbruksföretaget har en nyckelroll i att vända utvecklingenmot ett kretsloppssamhälle. Det är samhällets uppgift attbidra till att skapa de nödvändiga förutsättningarna för detta.Inom ramen för medlemskap i är det Sverigesuppgift att påverka EU:s jordbruk mot ett mindrebidragsberoende och en långsiktigt hållbarlivsmedelsproduktion, ett starkare skydd för djurs hälsa ochvälbefinnande samt en livsmedelsproduktion som inte bidrartill en fortsatt orättvis världshandel.EU:s överproduktion av jordbruksprodukter, som dumparvärldsmarknadspriserna och som aktivt förhindrar världensfattiga länder att vända sin egen utveckling, måste stoppas.Arbete och sysselsättningEnligt officiell statistik svarar jordbruket tillsammans medträdgårdsnäring och skogsbruk för avsysselsättningen i landet. Dessa låga tal har medfört attmånga har fått uppfattningen att de areella näringarna harliten betydelse för landets ekonomi och för antaletarbetstillfällen. Detta är en feluppfattning som beror på flerasaker.För det första är dessa sysselsatta endast i första ledeti en lång kedja av förädling och distribution som ger arbeteåt mångdubbelt fler. För det andra underskattas lantbruketssysselsättning i statistiken eftersom många som arbetardeltid i jordbruket redovisas under andra näringsgrenar.Enligt SCB:s undersökningar av jordbrukets arbetskraft ärdet ungefär så många om man tar hänsyn till detta.Ett belysande exempel är hur kvinnor som arbetar ijordbruket inte sällan kombinerar jordbruksarbetet med ettdeltidsarbete (inom den kommunala vården och omsorgen)och av den anledningen inte redovisas som sysselsatta inomjordbruket. Bilden blir också en annan om man bortser frånde större städerna. På landsbygden, inklusive mindre ortermed upp till 2 000 invånare, svarar de areella näringarna förupp till en åttondel av sysselsättningen.Svenska folkets och framför allt ungdomars storamiljöengagemang liksom en ökande efterfrågan påekologiskt odlade produkter är ytterligare incitament för attjordbruket och landsbygden kan ge ett viktigt bidrag till attskapa framtidens nya miljöinriktade arbeten.ProblemJordbruksnäringen innebär inte bara möjligheter. Det finnsflera stora problem som måste lösas.Det handlar omläckage av näringsämnen till vattendragoch hav,minskad biologisk mångfald,jordbruketsbelastning på statsbudgeten,ett subventionssystem som ärbyråkratiskt, svårbegripligt och oöverskådligt,överproduktion av jordbruksprodukter som bidrar till enorättvis världshandel,hot mot djurskyddet som försvåras avkraven på högeffektiva gårdar och djur med högavkastning,en ökad användning av importeradeinsatsmedel och foderråvaror,stor förbrukning av energifrån fossila bränslen,stor förbrukning av ändliga resurser,en alltför svag koppling mellan konsumenter ochproducenter.EU:s jordbrukspolitikFrån är medlem i deneuropeiska unionen. Det innebär att vi också fullt ut omfattasav EU:s jordbrukspolitik och måste inordna den svenskajordbrukspolitiken i de marknadsordningar ochbidragssystem som tillämpas i EU.Det blir en återgång till ett genombyråkratiserat,detaljreglerat och centralstyrt jordbruk med stödformer somi EU har lett till överproduktion, dumpade priser påvärldsmarknaden, marknadsregleringar som gynnar deninhemska produktionen och förhindrar en rättvisvärldshandel. Mer än hälften av EU:s budget används i daginom jordbrukssektorn. Detta betyder också att det är EU:sjordbrukspolitik som är det största hindret för enanslutning av länderna i östra förhandlingarna inför medlemskapet har Sverigetilldelats följande kvoter:Basareal:1,åker, omfattande spannmål, oljeväxter,proteingrödor, oljelin samt träda (total åkerareal i är2,78 milj ha varav spannmål odlas på 1,19 milj ha)Oljeväxter:140 000--150 000 hektarSocker:370 000 tonMjölk:3,(produktion var ,som producerades av 525 000 kor på 18 897 gårdar. )Nötkött:155 000 am- och dikor samt 250 000 handjurFår:180 000 tackorDjurskydd:Sverige har rätt att behålla strängareregler för djurskydd under transportEU:s bidragsmodeller är i huvudsak av två slag. Delsbidrag som till betalas ur , delsbidrag som kräver medfinansiering ur den svenskastatsbudgeten. av EU:s totala utgifter förjordbruket avser stöd ur garantifonden. I regeringens budgetför 1995/96 beräknas stödet till jordbruket ur garantifondenuppgå till räknat på perioden juli1995 -- . Av de delfinansierade stöden beräknarregeringen att EU bidrar med 0,6 miljarder kr.Totalt ökar de ekonomiska bidragen till jordbrukssektornkraftigt och detta utgör ett faktiskt problem eftersom det ärstöden till spannmål (som betalas ur ) somökar medan stöden till miljöåtgärder och strukturstöd kräversvensk medfinansiering. Både och EU producerar ett överskott av spannmål. Mycket förenklat kan mansäga att EU står för stödet till överproduktionen medanmiljö- och strukturåtgärder måste betalas över statsbudgetenför att berättiga till EU:s stöd. EU:s jordbrukspolitik är ettfaktum. Konsekvenserna för svensk del är dock omöjliga attöverblicka i det längre perspektivet.Utifrån en helhetsbedömning av ekonomin i anserVänsterpartiet att de framförhandlade ramarna för olika stödinte kan utnyttjas under det kommande budgetåret.Sveriges ekonomiska situation kräver att varje satsadkrona ur den svenska budgeten vägs på guldvåg.Medlemsavgiften till EU är per år.Vänsterpartiet har ansett att det är rätt att de som tjänarmycket på EU-medlemskapet också skall vara beredda att taen större andel av kostnaderna för detsamma.BUDGETPROPOSITIONENAvbytarverksamhetenRegeringen föreslår att stödet till avbytarverksamhetenupphör från . kan inte ställa upp pådetta. I ett läge där arbetslösheten är mycket hög kan det intevara rimligt att bidra till att antalet arbetslösa ökar. finnsca 1 700 heltidsanställda avbytare, som arbetar med 8 000mjölkbönder.En total avveckling av stödet ger intetillräcklig tid att hitta alternativa lösningar. Vänsterpartietaccepterade en halvering av stödet till 100miljoner kr. måste tid ges för avbytarverksamheten, attsöka andra lösningar. Möjligheten att hitta finansiering inomramen för EU-finansierade stöd bör undersökas. Ett sätt attutveckla avbytarverksamheten så att den omfattar ett störreantal jordbrukare, kan till exempel vara att utnyttja avbytareför att ge möjlighet till utbildning och fortbildning inomramen för en miljöomställning av jordbruket.Strukturstöd inom livsmedelssektornInom ramen för dessa stöd finns också möjlighet attutnyttja ett investeringsstöd som medfinansieras av EU med25 %. bör överföras från anslaget F 6, Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket till anslaget B 7 och användas för investeringar med miljöprofil.Djurskyddslagens krav på djurmiljö kräver nyinvesteringarsom är svåra att klara framför allt för de mindre jordbruken.Inom det ekologiska jordbruket finns behov av maskin- ochlagerbyggnadsinvesteringar inom grönsaksproduktionen ochför utveckling av nya produktionssystem för svin och hönsinom djurhållningen.Regionala stöd till jordbruketAnslagsposten innefattar strukturstöd dels tillNorrlandsjordbruket, dels till skogs- ochmellanbygder. Regeringens ambitionsnivå är för låg vadgäller det södra . Genom ett effektivareutnyttjande av EU:s medfinansiering ökar stödet tillmiljöprogrammet, Norrlandsjordbruket och det så kalladesödra (LFA = Less favoured areas).Det sker genom att en mindre neddragning av detnationella stödet fördelas till stödformer som berättigar tillEU-stöd. Effekten blir att stödet förskjuts mot Norrlandsinland. innebär konstruktionen med treproduktionsområden för spannmålsstödet att en högreersättningsnivå styrs längre norrut jämfört med förraregeringens förslag.EU:s strukturstöd bör också kunna inrymma vissaersättningar till rennäringen. Regeringen bör få i uppdrag attåterkomma med förslag på hur EU:s strukturstöd kanutnyttjas inom rennäringen.Stödens omfattning, finansiering och fördelning framgårav följande tabell (beloppen redovisade i miljoner kr/år):LFA-regionRegeringens förslagVänsterpartietBudgetEUTot.BudgetEUTot.Stödområde 1-3exkl. Mål 61585221010836144Mål 652531055253105Stödområde 4602080602080Summa270125395220109329Södra LFA5017678026106Summa LFA320142462300135435Nationellt stödtill Norrlands-jordbruket600500Denna omfördelning gör att totalt kanöverföras från B 9 till miljöprogrammet B 11. För /96 blir det 140 miljoner kronor.Miljöersättningar inom jordbruketEU:s miljöstöd tillhör de stöd där regeringen föreslår denstörsta förändringen jämfört med den utredning, ''Förstärktamiljöinsatser i jordbruket'' (SOU 1994:82), som legat tillgrund för förhandlingarna med EU.I principfrågan om miljöprogrammens utformningbeslutade att ett miljöprogrammed tre delprogram skulle utformas inom ramen för EEG-förordning 2078/92.De tre delprogrammen är:1) Delprogram för landskapsvårdande åtgärder,2) Delprogram för miljökänsliga områden och 3) Delprogram för stöd till ekologisk odling.Vidare beslutade att ett generellt arealstöd tillvall och betesmark skall kunna utgå i stödområde 1--4 samtinom skogs- och mellanbygder, samt attregeringen skulle återkomma med ett bättre genomarbetatförslag såvitt avser resurshushållande konventionelltjordbruk.Vänsterpartiet anser att regeringens förslag tillekonomiska ramar för miljöstödsprogrammet är för låga. Iregeringens förslag omfördelas medel frånmiljödepartementets budget för landskapsvård på 250miljoner kronor samt för s.k. NOLA-stöd. Det innebär att regeringens förslag i princip endastutnyttjar de EU-medel som tillämpningen av EEG-förordningen 2078/92 innebär.Av de återförda miljöavgifterna syns inte ett spår. Dettatrots att uttalade att jordbruket ochträdgårdsnäringen bör tillföras resurser som står i paritet medintäkterna från miljöavgifterna.Det finns många goda skäl att satsa på miljöåtgärder ijordbruket. Det handlar å ena sidan om att skapaförutsättningar för en nödvändig omställning mot enlångsiktigt hållbar utveckling som kan kombineraproduktion av livsmedel och andra produkter av hög kvalitetmed att tillhandahålla för människan nödvändiga kollektivanyttigheter som den biologiska mångfaldenbevaras. Men det handlar också om att så långt den svenskaekonomin tillåter utnyttja de delfinansierade miljöstöd somförhandlats fram med EU.Vänsterpartiet föreslår följande nivåer:MiljöersättningarRegeringenVänsterpartiet(miljoner kr/år)BudgetEUTot.BudgetEUTot.Delprogram förlandskapsvård2502505006906901 380Delprogram förmiljökänsligaområden50501005050100Delprogram förstöd till ekologisk odling100100200115115230Summa4004008008558551 710Finansiering sker genom att utöver regeringens förslagåterföra medel för avgifter på handelsgödsel ochbekämpningsmedel samt en omfördelning av medel från B 4, B 9 och F 6.Delprogrammet landskapsvårdUtöver den i proposition 1994/95:75 föreslagnainriktningen av programmet beslöt attdet inom delprogrammet landskapsvård också skall utgå ettgenerellt arealstöd för vall och bete i stödområde 1--4 samti det södra föreslår att det görs en tydlig koppling tilldjurinnehav så att ersättningen utgår till brukare som innehardjur och således har ett eget behov av grovfoder. Inom ramenför programmet bör också kunna utgå ersättning förmiljöåtgärder inom det konventionella jordbruket.Miljöåtgärder i det konventionella jordbruketRiksdagen beslutade att regeringen skulleåterkomma med förslag på miljöåtgärder i det konventionellajordbruket. Det är beklagligt att inga sådana förslag finns ibudgeten. Trots det växande intresset för ekologiskt odladmat kommer det konventionellajordbruket att dominera livsmedelsproduktionen.Det är därför av avgörande betydelse att också detkonventionella jordbruket minskar miljöbelastningen ochbidrar till en bättre miljö. Jordbruket är en viktig ochnödvändig länk i kretsloppet och kan gå i spetsen förutvecklingen av ett framtida kretsloppssamhälle.I ett internationellt perspektiv har ettförhållandevis miljövänligt jordbruk, speciellt gäller det inorra där klimatet minskar behovet avbekämpningsmedel. har det högeffektivajordbruket lett till en utarmning av den biologiskamångfalden. De vajande sädesfälten är vackra att se på, meni biologisk bemärkelse är de öknar. Principen om att det ärförorenaren som ska betala (PPP-principen) skall gälla ocksåinom jordbruket.Därför är det viktigt att skilja mellan vad som ärjordbrukarens ansvar och vad som är åtgärder som är attbetrakta som kollektiva nyttigheter. Med kollektivanyttigheter menas att svenska folket vill ha ett svensktjordbruk, ett öppet och varierat landskap med biologiskmångfald.Till stora delar sammanfaller dessa behov med det som ärlångsiktigt nödvändigt också inom jordbruket somvi måste vara beredda att betala för detta över skattsedeln.Att sätta pris på kollektiva nyttigheter är svårt liksom attbedöma betalningsviljan, men kunskapen är nödvändig.De problem som måste åtgärdas när det gäller detkonventionella jordbruket är att -- öka kunskapen omjordbrukets roll för miljön -- minska växtnäringsläckaget --eliminera läckage från stallgödsel -- bevara och återupprättaett varierat odlingslandskap och en biologisk mångfald.För att komma till rätta med problemen finns en hel del attgöra.Det handlar bland annat om att:öka arealen grön markinklusive ökad areal extensiv vall,begränsa användningenav handelsgödselkväve,skapa sprutningsfria kantzoner,insådd av fånggrödor,återskapande av våtmarksområden,öka kunskapen om det biologiska kretsloppet genom attbland annat göra växtnäringsbalanser för det enskildajordbruket.Inom ramen för landskapsvård bör ca 200 miljoner avsättassom ett första steg i avvaktan på regeringens förslag tillmiljöåtgärder.Delprogrammet ekologisk odlingVänsterpartiet delar målsättningen att den ekologiskaodlingen skall öka från dagens till avjordbruket fram . Efterfrågan på ekologisktproducerade livsmedel växer och finns inte tillräckligproduktionskapacitet. lägger fram en särskildmotion om det ekologiska jordbruket.De krav som där framförs är i korthet följande:riktadarealersättning till hela den ekologiskt odlade arealen,högre ersättning för vall, potatis och grönsaker, dvs. grödorsom ej berättigar till EU:s generella arealstöd,investeringsstöd till grönsaksproduktion och djurhållning,särskilda medel till rådgivning,undantag frånproduktionsbegränsningar,ekologisk inriktning påforskning och försök,särskilda medel till marknadsföring,kontrollverksamhet och informationsverksamhet.Totalt anslås varav 230 miljoner kravser delprogrammet för stöd till ekologisk odling, 40miljoner kr avser rådgivning och utbildning och 15 miljonerkr marknadsföring, kontroll- och informationsverksamhet.Rådgivning och utbildningDen viktigaste enskilda faktorn för att vrida utvecklingeni miljövänlig riktning är kunskap. Därför är det nödvändigtatt en ny inriktning av jordbrukspolitiken också germöjlighet för jordbrukaren både att få rådgivning och att fåmöjlighet till utbildning och vidareutbildning.Genom införandet av EU:s miljöprogram finns dessutommöjligheter att få dessa utbildningsinsatser delfinansieradefrån EU. Anslaget under B 4, Rådgivning och utbildning bör därför överföras tillanslaget B 11 och ingå i EU:s miljöprogram där de ger dubbelt igen.Inom ramen för landskapsvårdsprogrammet kan därför 150miljoner kronor avsättas till rådgivning och utbildning. Avdetta bör ca 40 miljoner avdelas till det ekologiskajordbruket.NorrlandsjordbruketRiksdagen har beslutat att kostnadstäckningsgraden förNorrlandsjordbrukarna skall hållas i stort sett oförändrad iförhållande till situation. Med EU-medlemskapetföljer att stödsystemen förändras. Till jordbruket i Norrlandsstödområden 1--4 kan spannmålsstöd, strukturstöd ochmiljöstöd utgå. Till stödområde 1--3 dessutom ett nationelltstöd. Med förslag blir fördelningen av deolika stöden följande:Strukturstöd (LFA):Stödområde 1-3 exkl. Mål 6144 miljoner krMål 6105Stödområde 480Nationellt stöd500Stöd till vall och bete350Totalt1 179 miljoner kronorDessutom tillkommer CAP-stöd för spannmål, medel förrådgivning och utbildning ur de totalt somföreslås samt ur den återstående delen avlandskapsvårdsprogrammet.Genom att utnyttja av det nationella stödetoch av strukturstödet som miljöstödfördubblas summan och ger totalt ett högre stöd tillNorrland. Minskningen av det nationella stödet skall ocksåses som en signal att ställa om den mest intensivajordbruksproduktionen i riktning mot en mer extensivproduktion. är det viktigt att denna omställningges tillräcklig tid. Förädlingsindustrin är anpassad tillnuvarande produktion och en omställning kan därför integöras under ett budgetår.ForskningDen nödvändiga miljöomställningen inom jordbruketsområde förutsätter också att tillräckliga medel avsätts tillforskning och utveckling. Regeringen föreslår i årets budgetbetydande nedskärningar på forskningsanslagen tilljordbruket. Det kan starkt ifrågasättas varför just dennaforskning skall vidkännas större nedskärningar än övrigaforskningsområden. Till en del kan detta kompenserasgenom ett ökat utnyttjande/deltagande i EU:sforskningsprogram.Vänsterpartiet förutsätter också att påbörjadeforskningsprojekt kan fullföljas. För att i någon månkompensera nedskärningarna föreslås att anslaget dvs. 30miljoner kr under G 8 Konsument- och marknadsföringsåtgärder inomlivsmedelsområdet överförs till anslaget H 1 . avseråterkomma med en helhetsbedömning av forskningsbehoveni samband med den forskningspolitiska propositionen.Övriga frågorRegeringen har utan behandling i notifierat fyraprisorter vad gäller inlösen av spannmål. I proposition1994/95:19 angavs att borde ha minst 30 prisorter.Det förefaller vara en märklig kullerbytta att inrätta så fåprisorter efterom det enbart gynnar EU.EU står för transportkostnaden från den fastställdaprisorten medan den enskilde jordbrukaren står förkostnaden för transport till prisorten. föreslåratt regeringen åter tar upp frågan i EU för att utöka antaletprisorter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppgift när det gällerutformningen av den framtida jordbrukspolitiken i EU,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbruket somsysselsättningsskapande verksamhet,3. att till Stöd till jordbrukets föetagshälsovård(B3) för /96 anvisar utöver vad regeringen föreslagit,4. att för /96 beslutar överföra från Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket (F6) till Strukturstöd inom livsmedelssektorn (B7),5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om strukturstöd för rennäringen,16. att för /96 beslutar överföra140000000 kr från Regionala stöd till jordbruket (B9) till Miljöersättningar inom jordbruket (B11),7. att till Miljöersättningar inom jordbruket (B11) för /96 anvisar utöver vad regeringen föreslagit,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöåtgärder inom jordbruket såatt avser stöd till vall och bete i , avser stöd till vall och bete i skogs-och mellanbygder, avser miljöåtgärder i det konventionella jordbruket,avser rådgivning och utbildning,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Norrlandsjordbruket,10. att för /96 beslutar överföra30000000 kr från Konsument- och marknadsföringsåtgärderinom livsmedelsområdet (G8) till (H1),11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka antalet prisorter förspannmål.