mot · GI02N235 · 1995-01-25 00:00:00 — I nedanstående motion föreslår vi att regeringen gesuppdraget att utreda hur principen om ett solidarisktförsäkringsväsende ska behållas och förstärkas när blandannat gentekniken ger ökad kunskap om risker hos olikamänniskor. Försäkringsfrågornas internationella karaktärställer krav på att frågorna väcks inom EU.Varje form av försäkring till liv eller egendom bygger pågrundtanken om riskdelning. Principen ''en för alla -- alla fören'' har varit vägledande när olika försäkringssystem byggtsupp.Ändå finns i olika privata försäkringssystem allt mer avdifferentiering så att den försäkringstagare som löper högrisk tvingas till högre eller t o m i vissa fall inte enshar rätt att teckna en försäkring. Differentieringen finnssedan länge på trafikområdet, där ungdomar betalar högrepremier än äldre försäkringstagare, helnyktra förare kan fårabatt på premien etc. Grundprincipen ''en för alla -- alla fören'' gäller inte heller alltid vid egendomsförsäkring. Densom bor i områden utsatta för större risk för inbrott ellerannan förstörelse än andra kan tvingas att betala en högrepremie.Denna differentiering återfinns också i samband medpensions-och livförsäkringar. För att få teckna enlivförsäkring måste du försäkra försäkringsbolaget om att duär frisk. När en kvinna tecknar en privat pensionsförsäkringmåste hon betala en högre premie än en man i samma ålder.Detta beror självfallet på det väl kända faktum attrisken/chansen att en kvinna blir äldre än en man är stor.Särskilt allvarligt är att t ex skolförsäkringar inte gäller pålika villkor för alla barn. Ett barn med cystisk fibros, astmaeller diabetes får sällan ut ersättning vid skada.Försäkringsbolagen hävdar att risken för att barnet skadrabbas av en olyckshändelse är större än för barn i gemen.Så ställs barn med de största behoven av försäkringsskyddutanför flera av de privata försäkringarna.I dagens med ett väl utbyggt offentligtförsäkringsskydd, som finansieras solidariskt och omfattaralla är differentieringen av försäkringarna allvarlig -- ochdirekt stötande när det som avser pensionsförsäkringarsubventioneras kraftigt av skattebetalarna -- men inte likadramatisk som om den enskildes trygghet enbart varberoende av privata försäkringar.Det finns dock utvecklingstendenser som gör att samhälletmåste se med stort allvar på den ökande differentieringen avförsäkringsväsendet:I takt med det mycket framgångsrika arbetet att knäckamänniskans genetiska kod i det s k ökarmöjligheterna att upptäcka människors risker att få olikasjukdomar. Det gör det också möjligt att grovt bedöma enenskild människas livslängd. Modern forskning bedömer attdet finns cirka 5.000 ärftliga sjukdomar. Många visar sigförst sent i livet. Däribland finns Alzheimers sjukdom ochParkinssons sjukdom. Försäkringsbolagen har redan nubörjat intressera sig för gentekniken, som kan bidra till bättreriskbedömningar.Det finns all anledning att bejaka de positiva tillskott tillmänniskans kunskap som en avancerad genteknik kan ge,men det är angeläget att samhället analyserarom kunskapen i sig kan bära frö till ökade orättvisor ochskaffar sig instrument för att möta dem. De tendenser somhittills visats inom försäkringsväsendet nationellt ochinternationellt visar på stora risker för ökade orättvisor, därden som har en positiv prognos på olika områden kan skapasig ett gott försäkringsskydd, men den som inte har sammagoda förutsättningar kan råka allvarligt illa ut.Risken att de svenska försäkringsbolagen tvingas anpassasig till en ökad internationell differentiering förstärks av denfria rörligheten för tjänster inom EU.Om inte gemensamma regelverk skapas förförsäkringsväsendet finns det därmed än större risk attförsäkringsbolagen med eller mot sin vilja tvingas till ökadselektering och minskad solidaritet i försäkringssystemen.Utvecklingen av försäkringsbranschen sätter ytterligare deoffentliga försäkringarnas roll i fokus. De svenskasocialförsäkringarna är nu föremål för översyn. Starkakrafter agerar för att stora delar av de offentligaförsäkringarna ska föras över till privata och frivilligaförsäkringar. Svårigheterna att i ett selekteratförsäkringssystem bygga in grundprincipen om detsolidariska ansvaret bör vägas in vid en slutlig utformningav de svenska socialförsäkringarna.Samtidigt är det angeläget att regeringen redan nutillsammans med försäkringsbranschen analyserarkonsekvenserna av den ökade kunskap om människan somgentekniken ger och nationellt och internationellt tarerforderliga initiativ för att bevara och förstärkagrundprincipen ''en för alla -- alla för en'' också i de privataförsäkringarna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försäkringssystemetsgrundprincip om gemensam finansiering,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen avförsäkringsväsendet inom EU,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att konsekvenserna av ökadriskdifferentiering bör beaktas vid sjuk- ocharbetsskadeberedningens analys av det framtida offentligaförsäkringsväsendet.1