mot · GJ02N12 · 1995-11-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:83 Säkrare finansiering av framtida kärnavfallskostnader m.m. BakgrundKostnadsansvaret för hantering och slutförvaring av använtkärnbränsle och radioaktivt avfall från de svenskakärnkraftverken, liksom för rivning av reaktorbyggnaderna,åvilar ägarna. Eftersom åtagandet är långsiktigt har statenvelat försäkra sig om att reaktorinnehavarna kan fullgöra det.Enligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtidautgifter för använt kärnbränsle m.m. - den s.k.finansieringslagen - uttages därför en årlig avgift så länge enreaktor är i drift. Avgifternas storlek bestäms av Statenskärnkraftinspektion (SKI) och sätts så att avgifterna under en25-årig intjänandetid skall täcka alla uppkommandekostnader för slutförvaring och avveckling.Säkerheten i systemet bygger på att de inbetalda avgifterna kan förvaltasmed god avkastning och under betryggande former. har de inbetaladeavgiftsmedlen satts in på räntebärande konto i Riksbanken.Denna form av medelsförvaltning ger emellertid inte den avkastning somborde vara möjlig. begärde därför hosregeringen att få möjlighet till en friare placering av fondmedlen. Regeringentillsatte mot denna bakgrund den s.k. , ochföreliggande proposition framläggs på grundval av dess betänkande (SOU1994:107).Regeringens förslagRegeringens proposition innefattar i princip tre delförslag.Det första är att reaktorägarnas kostnadsansvar utökas till att täcka också dekostnader som staten har för KASAM - för kärnavfallsfrågor.Det andra är att reaktorinnehavarna skall ställa kompletterande säkerheterför sina förpliktelser. Syftet är att säkerställa dels fonduppbyggnaden vid eneventuell avstängning före en reaktors intjänandetid, dels finansieringen omdet skulle föreligga en medelsbrist efter det att alla reaktorer stängts av.Det tredje är att slopa det nuvarande kravet på inlåning i av deinbetalade medlen. I stället vill regeringen skapa en särskild fond -Kärnavfallsfonden - med ansvar för förvaltningen av de inbetalade medlen.Fondens medel skall placeras i Riksgäldskontoret.I de två första hänseendena följer propositionen förslag och remissinstansernas synpunkter. Det kan ifrågasättasom det i praktiken föreligger något behov av kompletterande säkerheter. Omsäkerheter skall ställas med mer betydande belopp kan detta komma att krävakapitalstarkare ägare. Detta skulle - som SKI påpekat i sitt remissvar - kunnamedföra ökad benägenhet till samgående inom branschen, vilket i sin tur kanminska konkurrensen på elmarknaden. Vi är emellertid vid en sammanvägdbedömning beredda att biträda propositionen i angivna delar.MedelsförvaltningenBildandet av en särskild kärnavfallsfond kan också biträdas.I övriga delar - d.v.s. de som har att göra med formerna förfondens medelsförvaltning - är det tredje delförslagetemellertid inte acceptabelt.Att obligatorisk inlåning på riksbankskonto bör frångås är okontroversiellt.För att öka avkastningen från de inbetalade avgifterna ville för sin del ge Kärnavfallsfonden möjlighet att placeramedlen i skuldförbindelser med låg kreditrisk, i börsnoterade aktier ochaktiefonder samt hos och . Utredningen villeockså öppna begränsade möjligheter till placering i optioner och terminer.I utredningens betänkande prövades också möjligheterna till en inlåningutan inflationsrisk. En sådan form skulle vara inlåning till real avkastning iRiksgäldskontoret. Utredningen avvisade dock detta förslag, eftersom detansågs för oklart till sitt innehåll. En förutsättning för att Riksgäldskontoretskall kunna erbjuda en inflationsskyddad inlåning är att kontoret via en välfungerande realränteobligationsmarknad kan fastställa en marknadsmässigränta.Någon sådan välfungerande marknad finns inte. har emitterat två realräntelån men inget har blivit fulltecknat. Omriksdagen biträder regeringens förslag innebär det att dagens nominellaränterisk utbyts mot en okänd realränterisk. Detta går emot all vedertagenmodern portföljförvaltning och är inte ägnat att öka tillförlitligheten ifinansieringssystemet.Regeringsförslaget påminner närmast om den placeringsplikt som gälldeföre kreditavregleringen. Det är minst sagt svårförståeligt att regeringen nuföreslår en placeringsplikt för kärnavfallsmedel i en i övrigt avregleradmarknad. Kärnavfallsfonden försätts också i en omöjlig förhandlingssituationnär alla andra placeringsalternativ är förbjudna.Det torde stå helt klart att en långsiktig, diversifierad portfölj av den typsom utredningen förordat är det som ger bästa avkastning till lägstamotsvarande risk. Överhuvudtaget så stärks argumenten för att ha aktier itillgångsportföljen, ju längre placeringshorisonten är. Remissinstansernatillstyrkte också förslag.Riksgäldskontoret avrådde i sitt remissvar mycket bestämt från att ersättainlåningen i med inlåning i , eftersom det intefinns någon väl fungerande realräntemarknad i . Ändå väljerregeringen att föreslå just detta.Såvitt vi kan bedöma finns det inte något sakligt skäl för regeringensförslag i denna del. Det enda substantiella - om än inte sakliga - motiv somframskymtar i propositionen är att inlåning på Riksgäldskonto sägs minskastatens upplåningsbehov i motsvarande mån.Detta är emellertid inte korrekt. Fondmedlen tillhör reaktorinnehavarna ochblir vid placering på Riksgäldskonto föremål just för inlåning till staten. Attdenna inlåning sker med automatik gör visserligen att statens återståendelånebehov minskar men det påverkar givetvis inte statens totala upplån-ingsbehov.F.n. uppgår fondmedlen till . Från finans-ministerns horisont är det givetvis tilltalande att införa en ordning sominnebär att han vid presentationen av en kommande budgetproposition kan geintrycket att statens upplåningsbehov har minskat med 15 miljarder kronormer än vad som faktiskt är fallet. Det är säkert ägnat att ge intryck avhandlingskraftig beslutsamhet och en fast hand över rikets finanser.Vi kan emellertid inte acceptera att finansdepartementala PR-aspektertillåts styra förvaltningen av de medel som skall bekosta den framtidahanteringen av svenskt kärnavfall. I synnerhet inte när det riskerar att ledatillen sämre avkastning av inbetalda medel. bör därför avvisaregeringens förslag och anta ursprungligaförslag till lydelse av 7 a-e §§ enligt bilaga 2 till propositionen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att lagen om finansiering av framtida utgifterför använt kärnbränsle m.m. ges den utformning som föreslagits avKärnbränslefondsutredningen i dess förslag till 7a-e §§.