mot · GI02Ub902 · 1995-01-25 00:00:00 — Skolan som förmedlare av företagaranda BakgrundMålet för skolans undervisning i arbetslivsfrågor är att geelever tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att kunnaträffa väl underbyggda val av fortsatt utbildning ochyrkesinriktning. Alla som arbetar i skolan skall verka för attmålet uppnås. Rektor har särskilt ansvar för att eleverna fåregna konkreta erfarenheter av betydelse inför valet av fortsattutbildning och yrkesinriktning. Information ochundervisning om näringslivets villkor och företagsamhetensbetydelse i samhället ingår emellertid inte i den läroplanstextsom styr skolans verksamhet. Kursplan för undervisningeninom arbetslivsområdet saknas helt.Skolan bör också ha ansvaret att förmedla nödvändigkontakt mellan skolelever och det omgivande näringslivetinte bara för att skaffa utbildningsplatser för gymnasieeleverutan även för kontakter med fadderföretag, praktikföretag,föreläsare m.m. i samband med studier av näringslivet redani grundskolan.Den COOP-utbildning som finns vid högskolan iTrollhättan/är ett utmärkt exempel på en lyckosammodell för bättre samverkan mellan näringsliv och högskola.Det är en form av varvad teknisk utbildning där studenternaunder vissa perioder arbetar (mot lön) i företag både iSverige och i utlandet. Utbildningen har varit mycketframgångsrik och till och med lett till nya innovationer. Inteens under den gångna lågkonjunkturen har det varit särskiltsvårt att placera ut studenterna i företagen.Eget företag som yrkesvalSamhällets positiva inställning till eget företagande måsteavspeglas redan i skolan om man vill få till stånd en ökningav nyföretagandet. Att driva eget företag är inte ett vanligtyrkesval bland unga människor. Skolan måste därför ta ettstörre ansvar för att informera om vilken möjlighet det finnsatt starta eget efter avslutad utbildning. Förutsättningar förungdomar att driva företag måste ges redan tidigt i skolan.Möjligheten att pröva på eget företagande i samarbete medFörbundet bör erbjudas alla elever pågymnasieskolan och ingå som valbar kurs undergymnasietiden. Det innebär att eleven praktiskt får arbeta ien företagscykel från affärsidé, kapitalanskaffning,företagsstart, produktion, avveckling och ekonomiskredovisning under ett skolår.Grunden för elevens yrkesval breddas också genomföretagsförlagd utbildning och lärlingsutbildning därföretagarandan förmedlas praktiskt.Yrkesprov/gesällprovI och med inträde i EU vidgas ungdomarsmöjlighet att arbeta och etablera sig i EU-länderna.Kompetens och yrkesskicklighet kommer att i störreutsträckning än som är fallet att bli ett konkurrensmedel.Det är därför av stor vikt att ungdomar kan dokumentera sinayrkeskunskaper på ett sätt som är accepterat och gängseinom EU. Enbart betyg från en svensk yrkesutbildning kaninte jämföras med den dokumentation på yrkeskunnandesom exempelvis en tysk medborgare får från sin utbildning.I en konkurrenssituation kommer därför en svensk inte att hasamma möjlighet att få aktuellt arbete. Den som kandokumentera sin yrkeskunskap kommer att befinna sig i enfördelaktigare situation. Svensk utbildning måste därför taupp en tradition som är en självklarheti utländska skolor nämligen att låta eleverna avsluta sinyrkesutbildning med ett yrkesprov som aktuell bransch harfastställt. Provet skall ligga på hög nivå och vara jämförbartmed andra yrkesbevis/gesällbrev som utfärdats inom EU.Praktikarbete meriterande i högre utbildningBlivande medarbetare och ägare till småföretag måste hakunskap och färdigheter för administrativa och planerandeuppgifter. Undervisning i småföretagsekonomi erbjuds someget högskoleämne på ett flertal högskolor idag.Praktikarbeten, uppsats- och examensarbete ochuppdragsforskning ökar också kontakterna mellansmåföretag och högskolan.Kunskaps- och tekniköverföring till de mindre företagenborde emellertid i högre grad än vad som sker kunnainitieras av studenter på ett tidigt stadium under derasuniversitetsstudier. På samma sätt som gymnasieskolansreform föreskriver viss andel av utbildningen förlagd tillföretag bör den högre utbildningen ha inslag av praktik ellerexamensarbeten knutet till ett eller flera småföretag.Småföretagens kontakt med högskolan och tillgång till nykunskap inom bl.a. teknikområdet skulle på kunna integrerasoch bli en naturlig del i den dagliga verksamheten.Kunskapsutbyten och praktik av detta slag bör även varameriterande i högre utbildning.Kursplan Uppfinnar- och innovationskunskapKrisen i svensk ekonomi har påvisat nödvändigheten av enomfattande förnyelse av svensk företag. Ny teknik och nyakvalitetsprodukter måste berika de mindre företagen. Nyaföretag baserade på uppfinningar, s.k. innovationsföretag,behöver etableras i en omfattning som inte upplevtpå ett halvt sekel. Detta förhållande måste bli uppenbart föralla inte minst för de unga som fortfarande går i skolan.Skolan har ett stort ansvar att förmedla kunskap men ocksåatt uppmuntra elever att ta egna initiativ, använda sinkreativitet, söka kontakter och skaffa erfarenhet. Kontaktmed Unga Uppfinnare, Innovationscentrum etc. kan ingåsom ett led i skolundervisningen för att eleverna skall kunnainhämta kunskap som kan bidra till utvecklingenav svenska företag. Som grund för undervisningen börSkolverket i samarbete med t.ex. Unga Uppfinnare gesuppgiften att ta fram en kursplan innehållande uppfinnar-,företagar- och innovationskunskap. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kursplan för undervisning omarbetsliv och företagande,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kursplan för uppfinnar-, företagar-och innovationsfrågor,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om yrkesprov i samarbete medaktuella branscher för gymnasiets yrkestekniska program,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information i gymnasiet omelevers möjlighet att som valbar kurs arbeta med egetföretagande i samarbete med Förbundet Ung företagsamhet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kartlägga förekomsten av ochutveckla former för samarbete mellan högskolan ochnäringslivet.