mot · GI02Sk668 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningDet finns inga fria nyttigheter. Frågan är inte om vi fårbetala när miljön föröds. Frågan är när, hur och vilka somtvingas betala. Alltför länge har miljön betraktats som engiven förutsättning, uppmärksammad först då miljöskadornavarit ett faktum.Sambandet mellan ekonomi och ekologi måste tydliggörasgenom ökad användning av effektiva ekonomiska styrmedel.Genom att sätta pris på naturresurser och miljöföroreningarblir kostnaderna synliga, och då kan miljöskulder förframtiden förebyggas.Det övergripande målet för den ekonomiska politikenmåste vara att skapa en hållbar ekonomisk utveckling för fullsysselsättning och tryggad välfärd. Att övervältra vårgenerations statsskuld på kommande generationer är likaoacceptabelt som att övervältra miljöskulden.De ekonomiska beräkningarna är ihåliga, om man interäknar med miljön. anser att miljön ska ''synas ochkännas'' i plånboken, på skattsedeln och i företagens bokslut.Ökning av statsskulden och miljöskulden är bådabekräftelser på att vi inte lever hållbart. Miljöhänsynenmåste in i alla ekonomiska beslut. Principen att förorenarenska betala, PPP (Polluter Pays Principle), måste systematiskttillämpas. Producentansvar för uttjänta varor ärmotsvarigheten på varuområdet.En skatteväxling, med sänkt skatt på arbete och höjd skattpå miljöstörande verksamhet och uttag av ändliga resurser,skapar möjligheter att miljöanpassa samhället. Ett samhällei harmoni med naturen är lönande för människan ochframtiden.MiljöskuldenPå initiativ tog miljövårdsberedningen underfyrklöverregeringens tid fram tre rapporter ommiljöskuldsbegreppet: Miljöskulden, Mer om miljöskulden,Miljöskuld och miljökapital i kommun.Professor har definierat nyckelbegreppetmiljöskuld som kostnaden för miljöskador som är tekniskt-ekonomiskt återställbara samt storleken av det kapital somerfordras för att betala återkommande reparationsinsatser.Miljöskulden kan delas upp i en långfristig och enkortfristig del. Den långfristiga beräknas för demiljöproblem där skadorna överförs på kommandegenerationer. De kostnadsuppskattningar som gjorts är avolika precision beroende på vilken praktisk erfarenhet somfinns för återställningsmetoder. För det som ej kan återställashar ingen bedömning kunnat göras av miljöskuldens storlek.Den kortfristiga miljöskulden beräknas för sådanamiljöproblem som inte ackumuleras eller överförs tillkommande generationer. Kostnaden för att leva upp tillgränsvärden eller begränsade mål för dessa kortvarigamiljöstörningar utgör den kortfristiga miljöskulden.Det kan också finnas skäl att tala om miljöskulden i andradimensioner, t.ex. den skuld ådragit sig genom attsprida miljöproblem till andra länder eller den del Sverigehar i de globala miljöproblemen.Svårigheterna är stora, när det gäller att preciseramiljöskuldens storlek och förändring. Men inte hellerungefärliga beräkningar får underskattas. Den pedagogiskabetydelsen av miljöskulden är stor. Den har förmått visa påihåligheten i dagens beräkningar av samhällsekonomin.Därför slog den förra regeringen fast att miljöskulden intefår öka.Miljöskatter som styrmedelDet är viktigt att ställa upp spelregler för marknaden sombygger in miljöhänsyn i det ekonomiska beslutsfattandet.Det kan inte nog betonas.Det har övertygande bevisats, bland annat i en radrapporter, att miljöskatter och miljöavgifter också i praktikenkan konstrueras så att en marknadsanpassad miljöstyrninguppnås. Mindre miljöpåverkan har kunnat åstadkommas tilllägre kostnader jämfört med andra styrmedel.Sverige är, vid sidan av , det land som använder flestekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Den svenskasvavelskatten och det svenska avgiftssystemet förkväveoxidutsläpp från stora förbränningsanläggningar är dei praktiken bäst fungerande exemplen på ekonomiskastyrmedel inom luftområdet.Centerpartiet anser att måste verka för ökadanvändning av ekonomiska styrmedel internationellt, såvälinom samarbetet med Europeiska unionen (EU) som i arbetetmed miljöavtal i andra internationella fora. Tillsammansmed likasinnade länder bör framför allt verka för attEU-länderna inför en skatt för att begränsa utsläppen avkoldioxid.I ''Tillväxt, konkurrenskraftoch sysselsättning'' sägs bland annat följande: ''EU måsteanalysera hur den ekonomiska tillväxten kan bli hållbar ochbidra till fler arbetstillfällen och ge lägre konsumtion avenergi och andra naturresurser. ''Skatteväxling -- för hållbar utveckling och nya jobbMarknadsekonomin försvagas genom att kostnader i formav miljöstörning och uttag av ändliga resurser inte är synligai priset. Det ekonomiska systemet måste också spegla denekologiska verkligheten. Det innebär att priset på marknadenså långt möjligt också ska avspegla produktens miljökostnad.Tack vare den tekniska utvecklingen behövs en allt mindredel av arbetskraften i industriproduktionen. Dagens högaarbetslöshet kan till stor del beskrivas som effekter av enstrukturförändring, när vi successivt lämnar det gamlaindustrisamhället bakom oss. Det är framför allt itjänstesektorn som behoven av arbetsinsatser och nya jobbfinns. Den höga beskattningen på arbetskraft blir därmed enhämsko för ekonomisk utveckling och ökad sysselsättning.Situationen är paradoxal. Vi har hög skatt på den resurs vihar gott om och borde utnyttja mer, nämligen arbetskraft, ochlåg skatt på det som vi har ont om och som vållar skador,nämligen ändliga naturresurser och miljöskadligverksamhet.Sverige har, sett i ett internationellt perspektiv, ett högtskattetryck. Det bör vara en långsiktig strävan att minskaskattetrycket. finns ett stort underskott istatens finanser, vilket talar mot en sänkning av det totalaskattetrycket inom den närmaste framtiden.Begränsade möjligheter att förändra det totalaskattetrycket, det nuvarande skattesystemets dåligamiljöstyrning och låga resurseffektivitet samt den högaarbetslösheten och de höga arbetskraftskostnaderna liggertill grund för förslag till skatteväxling. Vi föreslåratt arbetskraftskostnaderna sänks, sommiljöstörande verksamhet och uttag av ändliga resurserbeskattas hårdare.Det ska kosta att smutsa ned och att förbruka ändligaresurser. Det ska löna sig att satsa på människor ochkunskaper. Skatteväxling är ett viktigt redskap för att skapanya jobb och styra in samhället mot en hållbarekonomisk utveckling.Fyrklöverregeringen utarbetade direktiv till enparlamentarisk utredning om skatteväxling. Utredningensuppgift var att utreda förutsättningarna för en ökadmiljörelatering av skattesystemet.Utredningen har i uppgift att systematiskt analyseranuvarande skattesystem ur miljösynpunkt samtkonsekvenserna av alternativa förslag till skatteväxling, därgrundtanken är att höja miljöskatter och sänkaarbetsskatter inom ramen för ett totalt sett oförändratskattetryck. Utredningens tillkomst kan därför ses som ettviktigt led i strävan att utforma långsiktiga spelregler, somger kontinuerliga incitament till minskad miljöpåverkan,med utgångspunkt i marknadens funktionssätt ochdrivkrafter.Det är anmärkningsvärt att den nuvarandesocialdemokratiska regeringen ännu inte har påbörjatarbetet.Hur mycket och hur snabbt?Skatteväxling kommer att bli ett viktigt incitament förinvesteringar och förnyelse i näringslivet. Miljövänlig ochresurseffektiv teknik blir lönsam, liksom en effektivareorganisation av produktionen. Det är i detta sammanhangväsentligt att näringslivet ges så stabila och förutsägbaravillkor som möjligt. Det betyder att skatteväxlingen bör skelångsiktigt och stegvis.En internationellt samordnad skatteväxling är naturligtviseftersträvansvärd. Eftersom en skatteförändring i dennariktning ger välfärdsvinster och en bättre fungerandemarknadsekonomi är det både möjligt och önskvärt attSverige tar de första stegen. Den internationaliseradeekonomin sätter dock gränser för hur långt ett enskilt landkan avvika i fråga om skattesystemets utformning utan attoacceptabla förluster ska uppträda.Samtidigt som genomför skatteväxling pånationell nivå bör vi utveckla en målmedveten internationellstrategi för att påverka andra länder att göra detsamma. Detkan ske dels genom bilaterala överläggningar och delsgenom olika internationella fora på nordisk, europeisk ochglobal nivå.Idag uppgår de samlade inkomsterna till staten frånmiljörelaterade skatter till ca 45 miljarder kronor.Centerpartiet föreslår att dessa skatter under de närmasteåren ökas med som skatten på arbetei motsvarande mån minskar -- vilket skulle innebära enskatteväxling på drygt 25 miljarder innan sekelskiftet.De totala skatteintäkterna från miljörelaterade skatterskulle då uppgå till 1999, vilketmotsvarar av förväntade BNP.Höjda miljöskatterSjälva syftet med miljörelaterade skatter är att de ska ha enstyrande effekt och att skatteinkomsterna således ska minskaöver tiden. Ur statsfinansiell synpunkt är det däremot viktigtatt skattebasen är stabil och förutsägbar.Det är emellertid uppenbart att olika typer avmiljörelaterade skatter och avgifter fungerar på olika sätt.Miljöavgifter innebär att inkomsterna är riktade till särskildamiljöinsatser inom en viss sektor. Exempel på detta ärmiljöavgifterna i jordbruket som ska finansiera särskildainsatser för ett mer miljöanpassat jordbruk. Avgiften påkväveoxidutsläpp från förbränningsanläggningar betalastillbaka till anläggningar med god rening. Dessa avgifter geralltså inte något nettotillskott till statskassan.Miljöskatteintäkter är inte öronmärkta för något visständamål utan måste betraktas på samma sätt som andraskatteinkomster.Miljöskatter har olika karaktär. Differentieringen avbensinskatten är ett exempel. Den har lett till enavveckling av bly i bensinen. Detta har också inneburit attstatens inkomster från bensinskatten har minskat. Det äralltså olämpligt att låta den typen av miljöskatter svara förnågon större del i en långsiktigt stabil skatteväxlingsreform.Den typen av miljöskatt har gett sitt mervärde genom atthejda miljöskuldens tillväxt på det beskattade området.Det är däremot fullt möjligt att räkna med en viss ''pott''av miljöskatter som efterhand fasas in och fasas ut urskattesystemet, men som sammantaget ger ett relativtkonstant ekonomiskt tillskott. Miljöpolitiken förutsättersåledes en aktiv och reforminriktad skattepolitik.Andra miljörelaterade skatter verkar mycket merlångsiktigt. Det innebär att skattebasen ur statens synpunktär mer stabil men det innebär också att kraven ökar på enlångsiktig skattepolitik för att skapa trygghet och rättincitament för investeringar. Koldioxidskatt och andraenergiskatter är exempel på denna typ av mer stabilamiljöskatter som därmed är lämpliga huvudkomponenter i enskatteväxlingsreform.Även koldioxidskatt förväntas emellertid ha en styrandeeffekt och ge långsiktigt minskade inkomster. Kloktutformade miljöskatter innebär också minskade kostnaderför samhället, i takt med minskade utsläpp. I den mån detbedöms nödvändigt är det fullt möjligt att efterhand ersättaeventuellt bortfall med höjda skattesatser, nya miljöskattereller annan typ av beskattning. På lång sikt bör dock strävanvara att minska det totala skattetrycket. Också av detta skälär miljöskatter vida överlägsna skatt på arbete, som belastaren nyttighet istället för en olägenhet.Lämpliga intäktsområden i en skatteväxlingsreformKoldioxidskattEnergiskatt bör helst tas ut som skatt på bränsle i relationtill miljöeffekt. Den nuvarande differentieringen mellanolika sektorer, där industrin betalar en avsevärt lägrekoldioxidskatt, är olycklig eftersom den motverkar ettoptimalt resursutnyttjande och snedvrider energimarknaden.Stora skattedifferenser inbjuder dessutom till fusk ellerskatteplanering.I ett första skede bör koldioxidskatt tas ut även påfossilbaserad elproduktion och koldioxidskatten förindustrin höjas. Inriktningen bör varaen enhetlig koldioxidskatt på /kg CO 2 för att uppnå målet om stabiliserade koldioxidutsläppsom därefter minskar. Detta ger en beräknad ökadskatteintäkt på ca 9 miljarder kronor.Beroende på den internationella utvecklingen kanhöjningar av koldioxidskatten behöva kombineras medsärbestämmelser för den energiintensiva industrin. De bördock inte konstrueras som de tidigare taken som elimineradeden rörliga kostnaden och därmed inte gav någon stimulanstill effektivare energianvändning.UranskattCentern har länge arbetat för införandet av uranskatt. Tillvår tillfredsställelse noterar vi att förslagpå koldioxidskatter innefattar också ett förslag omkärnbränsleskatt. Kärnkraften lever på storasubventioner genom att övervältra sina externa kostnader påstaten, medborgarna och kommande generationer. Uranskattpå /kWh ger en inkomst på ca 6,2 miljarder kronor.Mineraler och andra ändliga naturresurserBeskattning av ändliga energikällor såsom fossilabränslen, i form av koldioxidskatt, hör till de mest uppenbaraoch välmotiverade miljöskatterna men även andra typer avändliga resurser bör i nästa steg bli föremål för värdering ocheventuell beskattning. Fosfor och naturgrus är exempel somligger nära till hands.AvfallAvfallskatteutredningen föreslog bland annat enavfallskatt som brutto förväntas ge minst 2 miljarder iinkomster. Det föreslagna systemet innefattar dock vissåterbetalning för att främja en utveckling av fungerandekretslopp. Målet är att radikalt minska behovet av deponieroch soptippar. Därmed minskar miljöskulden och resursernaåterförs till fungerande kretslopp.TrafikCenterpartiet har föreslagit att fordonsskatten på alla bilarutan katalysator skall höjas med , vilket ger0,6 miljarder i inkomster. Det motsvarar knappt den årligakapitalkostnaden för en katalysator. Staten skall rimligeninte subventionera bilar med sämre avgasrening, vilket skermed dagens beskattningssystem.Ovan nämnda åtgärder kan genomföras relativt snabbt ochskulle ge intäkter på 20--. Ytterligareområden kan omfattas i en utvidgad skatteväxlingsreform.Sänkt skatt på arbeteInkomstskattenSkatten på arbete kan sänkas på olika sätt. En möjlighet äratt sänka inkomstskatten för den enskilde. Teoretiskt sett kandet ge samma effekt som att sänka skatten på arbete förarbetsgivaren men i praktiken är sänkta arbetsgivaravgifteratt föredra. På så vis får reformen mera direkt genomslag iform av nya jobb.Höjda miljö- och energiskatter kommer till en del att fåbäras också av konsumenterna varför vissa justeringar avinkomstskatten för enskilda inte ska uteslutas. Det kan blandannat bli motiverat av fördelningspolitiska skäl.TjänstemomsenCenterpartiet har tidigare föreslagit en sänkning avmomsen på bygg- och anläggningstjänster till vilketinnebär ett inkomstbortfall för staten på 6 -- 10 miljarder,räknat på de senaste årens byggvolym. Denna sänkningfinansieras dock av att systemet med räntesubventioner kanavvecklas, varför sänkt byggmoms inte inkluderas i den härberäknade skatteväxlingen. Det bör dock understrykas attsänkt moms på bygg- och anläggningstjänster också denkommer att bidra till både ökad sysselsättning och bättreresurshushållning.Den största expansionen av sysselsättningen är att vänta itjänstesektorn. I tjänsteföretagen är arbetskraftens andel avde totala kostnaderna hög, vilket starkt motverkar denönskvärda sysselsättningsökningen. Många viktigaarbetsuppgifter blir aldrig utförda eftersom kostnaden ärhögre än vad marknaden kan bära. Sänkt tjänstemomsinnebär därför att mer arbete kan utföras och blir därmed ettviktigt redskap för att både stimulera framtidsföretagen ochöka sysselsättningen. Sänkt tjänstemoms är dessutom enstimulans till den inhemska konsumtionen. Det är en fördeli när riskerar att få en alltmer tudelad ekonomisom följd av sjunkande kronkurs och därmed expanderandeexport.En generell sänkning av moms på övriga tjänster, vid sidanom bygg- och anläggningstjänster, till skulle innebäraatt statens inkomster minskade med ca 5 miljarder kronor.Att helt avskaffa momsen på dessa övriga tjänster skulleinnebära ett bortfall på ytterligare drygt 5 miljarder kronor.EU:s nuvarande momsdirektiv medger inte en generelltlägre momssats för tjänstesektorn. Utsikterna för att ändradirektiven på denna punkt bedömer vi som goda, eftersomEU:s nuvarande medlemsländer möter samma problem somSverige gör. Våra förslag ligger också i linje med tankar kring sysselsättningsfrämjandeåtgärder.ArbetsgivaravgiftenDe samlade arbetsgivaravgifterna uppgår till nästan33 %. Eftersom arbetskraftskostnaden är så dominerande itjänstesektorn, kommer även en generell sänkning avarbetsgivaravgiften att framför allt gynnatjänsteproduktionen. Sänkta arbetsgivaravgifter medför intede gränsdragnings- och redovisningsproblem som kan varaförknippade med sänkt tjänstemoms. Vi förordar därför enarbetsgivaravgiftssänkning som en första åtgärd för sänktskatt på arbete.Skatteväxling för minskad miljöskuldCenterpartiet anser att en skatteväxling måste ske medsänkt skatt på arbete och företag respektive en högre skatt påkoldioxidutsläpp och miljöstörande råvaruanvändning ochverksamhet. bör en skatteväxling istorleksordningen genomföras. Som ettförsta steg föreslås en sänkning av arbetsgivaravgiften med5 miljarder kronor, främst riktad till småföretag ochegenföretagare. Denna sänkning av arbetsgivaravgiftenfinansieras genom höjd CO 2-skatt och införande av uranskatt. Långsiktigt ger ensådan åtgärd förutsättningar för minskad miljöskuld, sänktskattetryck och nya jobb.Centern har motionerat om enomfördelning av skattetrycket från arbete till råvaror ochmiljöstörande verksamhet. Det var ett viktigt framsteg närutredningen om skatteväxling tillkom. Vi vill understrykavikten av att utredningens arbete kommer igång ochfullföljs så att förslag kan presenteras till hur enskatteväxling ska ske inom ramen för ett miljörelateratskattesystem, i enlighet med vad som ovan anförts.Utredningen måste även ges en parlamentarisk förankring.Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av utredningen omskatteväxling och ett mer miljörelaterat skattesystem,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om parlamentarisk förankring iutredningen om skatteväxling.