mot · GI02Jo238 · 1995-01-25 00:00:00 — Svenskt jordbruk och landsbygd 1 Moderat grundsynFör Moderata samlingspartiet är det självklart att värna ochutveckla det privata ägandet och företagandet. Det enskildaägandet av jord och skog är en betydelsefull del när det gällermöjligheten att förverkliga denna målsättning. Densjälvägande bonden har även historiskt varit en viktigsymbol för frihet, stabilitet och förvaltarskap.Det svenska kulturlandskapet och vår fina landsbygd ärockså helt förknippade med vårt jord- och skogsbruk. Densvenske bonden är förvaltare av ett värdefullt natur- ochkulturarv. En väl fungerande jordbruksnäring är också basenoch förutsättningen när det gäller en levande och befolkadlandsbygd. Vi anser också att det finns ett klart sambandmellan förutsättningen att driva jordbruk och hur skatter ochavgifter utformas. Skatte- och avgiftspolitiken måsteutformas så att konkurrensen inte snedvrids. Skatterna måstesänkas så att jordbruksnäringen stärks ekonomiskt. Enstarkare näring ökar också förutsättningarna för det godaförvaltarskapet när det gäller såväl jordbruksföretagensutveckling som värnandet om natur- och kulturmiljön.Sveriges lantbrukare skall vara fria företagare. Ägande ochförfoganderätt över skog och mark måste stärkas. Därför harModerata samlingspartiet länge arbetat för att onödigaregleringar tas bort. Vårt mål är, så långt möjligt, avregleringoch marknadsanpassning. Ett av de viktigaste inslagen i denmoderatledda borgerliga politiken har varit att förbättra degrundläggande förutsättningarna för företagande.Arbetsrätten förenkladesKvittningsrätt infördes förnyföretagareArbetsgivareavgiften sänktesEnskildafirmor fick samma förmånliga beskattning som aktiebolagGenerationsskiften i småföretag underlättadesFörmögenhetsskatten avskaffades på arbetande kapitalSkogsvårdsavgiften avskaffadesDe förenklade reglerna för företagen och de sänktaskatterna har på jord- och skogsbruksområdet lett till lägrekostnader och bättre lönsamhet.Samtidigt är det också viktigt att svenskalivsmedelsproducenter får arbeta på lika villkor medkonkurrenter i omvärlden. EU-medlemskapet innebär attEU:s jordbrukspolitik också gäller i Sverige.Detta gör villkoren för svenska bönder mer jämförbara medvillkoren i de viktigaste konkurrentländerna. Med inträdet iEU lämnar vi den nationella svenska jordbrukspolitikenbakom oss och går in i den gemensamma jordbrukspolitikeninom EU, allmänt benämnd CAP (Common AgriculturalPolicy). Under den gångna valperioden har den borgerligafyrpartiregeringen steg för steg anpassat den svenskajordbrukspolitiken till CAP för att underlätta övergången.1.2 Hot eller möjligheterRegeringsskiftet innebär emellertid att det mestagenom Socialdemokraternas och politikåtergår till det gamla. Dessutom innebär det att EU-avtaleturholkas och att svenska livsmedelsproducenter därigenominte får chansen att verka under samma förutsättningar somkonkurrenterna i övriga EU.Andra hot mot den svenske bonden består i den redanbeslutade skattebelastningen -- nya arbetsgivaravgifter,miljöskatter samt aviserade mycket tunga fastighetsskattersamt drivmedelsskatter. Moderata samlingspartiet harmotarbetat de skattehöjningar som redan beslutats ochavvisar de nya som föreslås. Vi menar att densocialdemokratiska politiken diskriminerar och motarbetardet svenska lantbruket och därmed också äventyrar de nyamöjligheterna, de nya jobben och den bättre lönsamhetensom EU-medlemskapet skulle kunna ge.För innebär CAP en återgång till mera av regleringoch styrning vilket inte är bra. Dock kan förväntas att ävenEU:s jordbrukspolitik kommer att stegvis förändras imarknadsorienterad riktning. Vi moderater kommer att verkaför detta.Svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri står nuinför nya utmaningar men också inför nya möjligheter.Moderata samlingspartiet har länge arbetat för ett svensktmedlemskap i den europeiska gemenskapen och vi ser därförframåt med optimism och framtidstro. Detta gäller inte minstinom det jordbrukspolitiska området.Eftersom jordbrukspolitiken inte ingick i EES-samarbetetär det fråga om stora förändringar och en helt ny situation.Det avtal som framförhandlats under den borgerligaregeringens ledning kan, om det utnyttjas, skapa nyamöjligheter för svensk livsmedelsproduktion. Svensktjordbruk och svensk livsmedelsindustri har tack vare dettaavtal i modern tid chansen att få konkurrerapå lika villkor.Socialdemokraterna har genom sin ansvarslösa hållninggentemot jordbruksnäringen och livsmedelsindustrinbeslutat att möjligheter inte skall utnyttjas påsamma sätt som den borgerliga regeringen föreslog. Detinnebär betydligt sämre förutsättningar än vad som annarsskulle blivit fallet.En rad fördelar med EU-medlemskapet kvarstår dock påjordbruksområdet. Den av EU:s skattebetalare finansieradedumpningen av livsmedel på den svenska marknadenupphör. ökar möjligheten för lönsam export på deneuropeiska marknaden. Produktionskostnaderna sjunkergenom möjligheterna till högre och effektivarekapacitetsutnyttjande i såväl jordbruk somlivsmedelsindustri.Konkurrensen blir emellertid hårdare nu när gränshindrenmellan och försvinner. Därför utgör densocialdemokratiska regeringens skattechock mot företagenett hot mot jordbruksnäringen och livsmedelsindustrin.2 Jordbrukspolitiken förändrasJordbruksnäringen har sedan 1990 års livsmedelspolitiskabeslut, som innebar avreglering och marknadsanpassning,genomfört stora förändringar under hård ekonomisk press.Beslutet fick tyvärr inte den efterföljd i omvärlden somförväntades, även om frågorna intensivt diskuterades isamband med GATT-förhandlingarna inom den s.k.Uruguayrundan. Dessa syftade till att dra ned gränsskydds-och stödnivåerna inom bl.a. jordbrukspolitiken iindustriländerna. Först kundeförhandlingarna slutföras, varför den avstämning ochanpassning till ett nytt, friare läge på världsmarknaden somemotsågs 1990 aldrig kom till stånd.Detta skapade problem för svenskt jordbruk p.g.a. att desvenska producentprisnivåerna 1990 frystes ochexportstöden i princip togs bort. Det blev inte konkurrens pålika villkor och därför pressades lönsamheten hårt underdessa år.När ansökan om medlemskap i inlämnades sommaren1991, rycktes förutsättningarna undan för den grund varpå1990 års livsmedelspolitiska beslut vilade. Det blev nuistället nödvändigt att anpassa och fasa in jordbrukspolitikenmot CAP.Den borgerliga regeringen insåg hur viktigt detta var menden dåvarande socialdemokratiska oppositionen sökteständigt förhindra förändringsarbetet. Man insåg inte ellerville inte inse att lantbruk och svensklivsmedelsindustri nu stod inför stora och drastiskaförändringar.2.1 Exportmöjligheten öppnasGenom medlemskapet lämnar vi den tidigare inriktningenatt endast producera för hemmamarknaden.Europamarknaden har öppnats. måste producenternaetablera de svenska produkterna på denna marknad med sinauppemot 370 miljoner konsumenter. Detta är enrevolutionerande förändring. Ökad konkurrens påhemmaplan men också nya stora möjligheter att få mäta sinakrafter på de nya marknaderna med svenskkvalitetsproduktion. Svenska livsmedel kan bli en värdefullexportvara.I takt med den borgerliga regeringens förbättringar avföretagsklimatet steg också optimismen inomjordbruksnäringens alla led. Rationaliseringar och en starktökad effektivisering inte minst inom livsmedelsindustrinunder senare år lovade gott . Lönsamhetenökade som ett resultat av de allt bättre möjligheterna förföretagande i det borgerliga Sverige.2.2 Lägre livsmedelspriserDen utveckling som inleddes av den borgerliga regeringenmed målet att föra in i EU blevockså lyckosam för konsumenterna. Priserna pålivsmedelsprodukter från den svenskajordbruksproduktionen, t.ex. mjöl, gryn, bröd m.m. sjönkmed . Jämförtmed den föregående socialdemokratiska mandatperioden varprisutvecklingen på mat mycket gynnsam förkonsumenterna under det borgerliga regeringsinnehavet.Mellan 1989 och 1991 steg matpriserna med 10,4 procent.Mellan 1991 och 1993 sjönk de med 4,3 procent.Den gynnsamma prisutvecklingen skedde tack vare enpolitik för konkurrenskraftiga lantbruksföretag, men ocksåtack vare en uppluckring av somöppnade vägen för hårdare konkurrens inom handeln och enny strängare konkurrenslagstiftning. Tack vare EU-medlemskapet beräknas livsmedelspriserna kunna sjunkamed ytterligare 6 procent.Konsumentberedningen har visat attlivsmedelskonsumtionens andel av de svenska hushållenstotala utgifter har minskat från . Densvenska matkassen är nu ofta billigare än i andra europeiskaländer. Statens kostnad för den svenska livsmedelspolitikenhar minskat tillinnevarande budgetår med . Det gerett högt betyg åt svensk livsmedelsproduktion.3 Den gemensamma jordbrukspolitikenDen gemensamma jordbrukspolitiken CAP utgör en avhörnstenarna i EU-samarbetet. För del innebärtyvärr CAP en tillbakagång till fler regleringar. Till skillnadfrån den gamla svenska jordbrukspolitiken bygger inte EU:sjordbrukspolitik på prisstöd. Huvuddelen av stödet utgörsistället av arealersättning. Utöver detta finns garanteradeinterventionspriser, exportsubventioner, kvoter samtregionala stöd, strukturstöd och miljöstöd.Jordbrukspolitiken består av en pris- ochmarknadsreglerande del och en struktur- och regionalpolitiskdel. Den förra är av störst betydelse men strukturpolitikenhar kommit att spela en allt större roll . CAPbygger på tre grundprinciper:En gemensam marknad medgemensamma priserFöreträde för EU:s varor framförimporteradeGemensam finansiering av jordbrukspolitikenFinansieringen av pris- och marknadsregleringen och avstrukturåtgärderna sker genom den europeiska utvecklings-och garantifonden för jordbruket. Fonden är uppdelad i engarantisektion och en utvecklingssektion.De höga kostnaderna för CAP har genomgående varit ettbekymmer vilket lett fram till att reformer vidtagits. Man hari ökad utsträckning gått in för lägre produktpriser med ökadedirektstöd i form av arealersättning som kompensation. Densenaste genomförda reformen innebar att gränsskydd,interventionspriser och exportbidrag blir kvar men minskari betydelse.Som villkor för arealersättning har krav på en viss andelträdad areal införts. Syftet är att bringa ner överskotten ijordbruksproduktionen inom EU. ärträdeskravet av arealen vid rörlig träda och 17procent vid fast träda. På trädesarealen som också erhållerarealersättning får lantbrukaren producera alternativa grödor.Förändringar kommer att ske inom EU:s jordbrukspolitikgenom de nu slutförda överenskommelserna inom GATTmen förhoppningsvis också genom förändringar i dengemensamma jordbrukspolitiken.3.1 Avreglera den gemensamma jordbrukspolitikenDe höga kostnaderna för CAP innebär att jordbruketförbrukar en mycket stor del av EU:s budget. Ungefär hälftenav EU:s utgifter går till att finansiera CAP. gjordareformförsök har bara lyckats bringa ner denna andel mednågra få procentenheter.Samtidigt står det klart att CAP inom en relativt näraframtid står inför krav på stora förändringar. Utredningargjorda av pekar på att den planeradeutvidgningen med , , och Ungernkommer att leda till att kostnaderna för CAP fördubblas,vilket naturligtvis är helt orimligt.Inom EU har olika lösningar diskuterats. Bl.a. har detframförts förslag om att de nya medlemsländerna bara skallfå tillgång till en bantad version av CAP. Övergångstider kanbli nödvändiga men vi anser dock inte att en sådan lösningär långsiktigt hållbar. Inom EU skall full frihet gälla förhandel med varor och så länge EU:s jordbrukspolitik byggerpå stöd och kvoter bör den vara gemensam för hela EU.Andra lösningar leder ofrånkomligen tillkonkurrenssnedvridningar. Av denna anledning och av andraskäl bör därför CAP reformeras i grunden.Vi anser att redan nu med skärpa bör verka för enavreglering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Vibedömer också att den svenska jordbruksnäringen ärtillräckligt konkurrenskraftig för att klara en gemensamtgenomförd avreglering av CAP.Moderata samlingspartiet kommer i det framtida EU-arbetet vad gäller jordbrukspolitiken att arbeta föravreglering, förenklingar och mera marknadsinriktade priser.För att nå framgång i det arbetet måste vi visa stortengagemang i frågorna. Det innebär också att våra högaambitioner på djurhälsoområdet och vårt goda rykte för detrena jordbruket fullt ut måste beaktas.4 Socialdemokraterna urholkar avtaletSocialdemokraterna äventyrar genom sina förslag de nyamöjligheterna. Den socialdemokratiska regeringen tackarnej till EU-medel som förhandlat sig till. Dettainnebär att svenskt jordbruk inte fullt ut får chans att ta delav EU-medlemskapet på samma villkor som övriga EU-länder. Det är djupt anmärkningsvärt att man biter sig fastvid 1990-års jordbrukspolitiska beslut eftersom det ärpasserat av verkligheten.Därmed hotas den optimism och framtidstro som börjatspira på landsbygden. Risken är nu stor att missarmöjligheterna att utveckla jordbruksnäringen ochlivsmedelsindustrin. Många arbetstillfällen kan komma attäventyras och de nya som skulle bli följden av en förväntadexpansion och en förhöjd förädlingsgrad kommer aldrig tillstånd.Vi anser att ett bättre utnyttjande av framförhandlat stödför miljöinsatser samt stöd till s.k. missgynnade områdenskulle innebära något positivt för landet i sin helhet.Angelägna miljösatsningar skulle bli gjorda ocharbetstillfällen skulle räddas. Det allmänna skulleskattevägen få ökade intäkter.I regeringens budgetproposition bekräftas den urholkningav som vi påtalade redan i höstas.Socialdemokraterna tycks dock vilja framhålla 1990 årsjordbrukspolitiska reform som överordnad CAP. Dettainnebär en stark nonchalans gentemot alla inom jordbruk ochlivsmedelsbranschen verkande medborgare. Genom densocialdemokratiska regeringens agerande skadaskonkurrensmöjligheterna för svenska lantbruksföretag ochsvensk livsmedelsindustri. Dessutom äventyrasmiljösatsningarna.Regeringen har föreslagit att medlemsavgifterna till EU tillstor del ska finansieras genom nya skatter på jordbruks- ochskogsbruksfastigheter. Vi moderater avvisar desocialdemokratiska förslagen och står fast vid den borgerligaregeringens förslag . Hela landet gagnas av EU-medlemskapet, därför är det fel att belasta en enskild näringmed särskilda skatter.4.1 Konsekvensanalys behövsJordbruksutskottet förutsatte i sitt betänkande1994/95:JoU7 att regeringen ibudgetpropositionen skulle redovisa en konsekvensanalys avde beslut som då togs kring EU-medlemskapet. Någonkonsekvensanalys har dock varken avgivits eller aviseratsvilket vi måste tolka som att regeringen inte har fullt greppöver utvecklingen på området. Vi kräver därför att riksdagennu av regeringen begär en sådan konsekvensanalys.Effekterna av att inte utnyttja möjligheterkombinerat med nya tunga särskatter på jord- ochskogsbruksfastigheter gör detta krav mycket välmotiverat.4.2 Miljöprogrammet bör utnyttjasI den borgerliga regeringens EU-proposition (proposition1994/95:19) föreslogs att i stor utsträckning börutnyttja EU:s miljöprogram för jordbruket. Det förslagetinnebär att tre delprogram fullföljs och att 974 miljonerkronor satsas på miljön utöver regeringens förslag.Programmet för ekonomisk bärkraft avser att bevara ettöppet levande landskap i norra men också i södraSveriges skogs- och mellanbygder. Regeringen haremellertid förhindrat att detta stöd, som bl.a. går tillöppethållande av betesmarker, kommer till delannat än i mycket begränsad omfattning.Satsningarna på ekologiskt jordbruk föreslås gå in underresurshushållningsprogrammet. Den socialdemokratiskaregeringen har dock rest sådana krav för att få del av dettastöd att en fortsatt omställning i ekologisk riktningäventyras. Regeringens förslag innebär att hela arealen på engård måste ställas om för att stöd skall utgå.Erfarenhetsmässigt vet man emellertid att de som ställer omarealer för ekologisk odling oftast inte är beredda att ställaom hela gården utan i stället vill pröva sig frammed en mindre andel ekologiskt omställd areal. Regeringensutforming av detta stöd kommer därmed sannolikt att försenautvecklingen av den ekologiska odlingen i Sverige.Vi föreslår också att bevarandeprogrammet används ochfullföljs enligt den borgerliga regeringens EU-proposition dådet gäller bevarande av biologisk mångfald och övrigakulturvärden i landskapet. I enlighet med denna propositionanser vi även att delfinansierat miljöstöd skall ersättanationellt Norrlandsstöd i viss utsträckning.4.3 Stöd till mindre gynnade områdenDå det gäller stöd till mindre gynnade områden (LFA-stöd)minskar regeringen nivån med 150 miljoner i förhållande tillförra regeringens förslag. Detta riskerar att få allvarligakonsekvenser på sydsvenska höglandet, eftersom en stor delav djurhållningen då hotar att överföras till andra merbärkraftiga områden. Ur miljösynpunkt skulle en sådanomflyttning vara mycket negativ då djurhållningen i södraSveriges skogsbygder ofta är en förutsättning för bevarandetav den biologiska mångfalden och öppethållande avvallodlingsarealen. Vi anser att ett s.k. LFA-stöd till dettaområde enligt den borgerliga regeringens EU-proposition ären rimlig satsning för att hindra en sådan utveckling.4.4 Arealersättningarna från EUDe arealersättningar som helt finansieras av EU avserersätta det lägre spannmålspris som är en följd av tidigarebeslutade reformer av CAP. Därför bör arealersättningarnastå i relation till produktionsförmågan på åkermarken.Regeringens förslag om endast tre klasser för utbetalning avarealstöd leder till snedvridna kapitaliseringseffekter,orättvis fördelning och felaktiga konkurrensförhållanden,inte minst gentemot omvärlden. Antalet klasser för arealaersättningar bör vara elva såsom föreslogs i den borgerligaregeringens EU-proposition.4.5 Prisorter för inlösen av spannmålRegeringen har utan föregående behandling i notifierat fyra stycken prisorter vad avserinterventionssystemet för spannmål. I EU-propositionenangavs minst 30 orter som ett lämpligt antal. Ingen gick dåheller däremot. Med 30 prisorter för EU:s inlösen avspannmål uppnås rättvisa mellan producenterna i påsamma sätt som mellan producenterna i övriga EU-länder.Andra EU-länder har en prisort per 50 000 haspannmålsodling. Med den socialdemokratiska regeringensförslag får inte mer än en prisort per 350 000 haspannmålsodling. Det leder till en förlust för Sverigegentemot övriga EU-länder. Inkomsterna i svenskspannmålsodling minskar med på grundav detta, vilket leder till minskat skatteunderlag. Vi föreslåratt antalet prisorter ändras från fyra till tidigare föreslagna30.4.6 NorrlandsjordbruketDe motiv för att stödja jordbruket i norra som ladesfast jordbrukspolitiska beslut är giltiga ävenframgent. Jordbrukspolitikens regionala målsättning börsåledes vara att bidra till regional utjämning avsysselsättning och välfärd, vilket i praktiken innebär attverka för ett livskraftigt jordbruk i norra . Motivenför ett livskraftigt jordbruk är, förutomlivsmedelsproduktionen i sig, jordbrukets betydelse för attupprätthålla sysselsättning, befolkning, samhällsstruktur ochlandskapsbild. Jordbruket har också en viktig roll att spelaför att tillgodose en god livsmedelsberedskap.Att upprätthålla en acceptabel nivå på produktionen ingåri målsättningen att verka för ett livskraftigt jordbruk. Motivetför norrlandsstödet är enligt vår uppfattning primärt attersätta jordbruket för merkostnader p.g.a. klimat, avstånd,växtodlingssäsongens längd, dyrare byggnader m.m.Vår utgångspunkt för stödnivån till jordbruket i norraSverige vid ett EU-medlemskap var den stödnivå som gällerför /95 d.v.s. . Detinnebär att målsättningen för stödet ligger fast vid minst dennivå som gällde före medlemskapet i EU.En uppföljning av konsekvenserna för det norrländskajordbruket efter EU-medlemskapet måste göras fortlöpande.Detta synes särskilt viktigt då väsentliga förändringar istödets konstruktion genomförts.4.7 Skatt på handelsgödselRiksdagen har på förslag av den socialdemokratiskaregeringen beslutat om höjda skatter på handelsgödsel. Närförslaget lanserades angavs miljöhänsyn som skäl förhöjningen. Enligt Socialdemokraterna kommer höjdahandelsgödselskatter att leda till att läckaget av kväve tillhavet minskar. Därigenom skulle algblomningen ochövergödningsproblemen i bl.a. kunna lösas. Dettaär dock i sak fel. Läckaget av näringsämnen minskar ellerökar inte automatiskt med ändrad användning avhandelsgödsel. Variationer i kväveläckaget kan lika gärnarelateras till väderlek och andelen höstsådd gröda ochvintergrön mark.Vidare svarar svenskt åkerbruk endast för drygt en procentav kväveläckaget till . En stor del av detta kommeri sin tur förmodligen från stallgödsel som kan vara en störrekälla till kväveläckage eftersom det är svårare att dosera.Även om allt svensk jordbruk helt skulle läggas ner skulledet inte påverka övergödningssituationen i . Densom påstår att man kan lösa övergödningsproblemen iÖstersjön med hjälp av höjd skatt på handelsgödsel i Sverigeutgör själv en fara för miljön genom att förespegla att detfinns enkla lösningar på komplicerade miljöproblem.Eftersom det saknas miljöargument för att införa höjdaskatter på handelsgödsel ifrågasätter vi starkt relevansen idetta beslut. En objektiv och saklig utvärdering om motivetshållbarhet bör göras. Fortsatta höjningar med dessa motivsom grund bör avviseras. De medel som kommer in genomden redan beslutade höjningen bör gå till delfinansieringenav deltagandet i EU:s miljöprogram för jordbruket.4.8 BioproduktionProduktion av bioråvaror kan genom EU-medlemskapet fåett lyft. Genom möjligheten att utnyttja EU-trädan för ensådan produktion förbättras de ekonomiskaförutsättningarna radikalt för biologiska råvaror till industrinoch för energiändamål. En utredning om möjligheterna attutveckla och öka användningen av biologiska råvaror iSverige har i sitt betänkande ''Växande råvaror'' SoU1994:113 föreslagit en rad åtgärder för att stimulerautvecklingen och användningen av förnyelsebara råvaror.Regeringen bör återkomma till med förslag i dettasyfte.4.9 AvbytartjänstenRegeringens förslag att slopa allt stöd tillavbytarverksamheten från är oacceptabelt.Lantbrukarnas Avbytartjänst AB startade sin verksamhet1975 efter beslut i . Uppgiften är att ge landetsdjurägare möjlighet till viss ledighet samt hjälp vid sjukdomoch olycksfall. Beslutet om stödet till avbytarverksamhetentogs som en komplettering till den tidigare prisregleringenoch ambitionen att uppnå vissa trygghets- och inkomstmål.I samband med att jordbrukspolitiska beslut antogsuttalades att: ''anslagsposten låg inkomtsatsning, variavbytarstödet ingick, var så väsentlig från social synpunktatt några förändringar av finansieringen tillsvidare inte bordegenomföras''. Dock framhölls då också: ''Möjligheterna attpå sikt överföra ansvaret till jordbruksnäringen börövervägas. ''uttalade sig angåendeavbytartjänsten att: ''Verksamheten är av stor betydelse inteminst för rekryteringen av unga företagare.'' Utskottet ansågockså då att: ''Ett överförande av ansvaret för finansieringentill jordbruksnäringen inte får innebära att den från socialsynpunkt så väsentliga avbytarverksamheten äventyras''.Med regeringens förslag att ta bort hela stödet från den 1 juli1995 anser vi att verksamheten äventyras. Vi föreslår därföratt en långsammare avtrappning av det statliga stödet skerfram till 1998, så att avbytartjänsten hinner finna nya formeroch lösningar kring hur verksamheten skall drivas vidare.4.10 SkattechockenEU-avgiftens finansiering blir en skattechock för jord- ochskogsbruket. Den föreslagna skattebelastningen står inte iproportion till jordbrukets del i samhällsekonomin. Nyafastighetsskatter, arbetsgivaravgifter, miljöskatter,dieselskatter utöver alla andra skattehöjningar blir enövermäktig börda för många. Detta tillsammans med att densvenska bonden inte fullt ut får samma möjligheter somkonkurrenterna i övriga EU-länder leder till helt oacceptablaekonomiska konsekvenser för landsbygdsnäringarna.5. Moderat konsumentpolitikInom den gemensamma marknaden kommer ett betydligtrikare och mer varierat utbud av varor och tjänster att finnastill svenska konsumenters förfogande.