mot · GI02A258 · 1995-01-25 00:00:00 — BakgrundNulägetKvinnorna i har 1994 skrivit historia. Sverigesregering består av hälften kvinnor och hälften män ochriksdagen har flest kvinnor i världen. Också i landsting ochkommuner är fler kvinnor än tidigare med i de politiskabesluten. Förväntningarna från kvinnorna i på attockså politiken och samhället måste förändras är stora.Arbetsmarknadspolitiken har med fler arbetslösa män änkvinnor i huvudsak handlat om de akutasysselsättningsfrågorna -- hur klarar vi arbetslösheten föralla. Med en påbörjad högkonjunktur är det att förutomde dagsaktuella problemen också börja en diskussion omframtidens sysselsättning och framför allt hur kvinnornasframtida arbetsmarknad ser ut.Hot mot världens friaste kvinnaVi är de friaste kvinnorna i världen. Vi har en starkställning på arbetsmarknaden och vi kan tack vare vårtvälfärdssystem kombinera arbete och familj.Under har en dramatisk ökningskett av andelen kvinnor som förvärvsarbetar. Dennautveckling har lett till att de svenska kvinnorna deltar iarbetslivet i nästan lika stor utsträckning som männen.Men står kvinnornas arbetsmarknad inför storaförändringar. En del tecken tyder på att kvinnorna undersenare år förlorat en del av de positioner de uppnått påarbetsmarknaden och att arbetslösheten bland kvinnor kankomma att bli permanent hög -- högre än männens. Andratecken visar på faktorer som pekar i motsatt riktning. Oavsettvilken syn som är korrekt måste kvinnors arbetsmarknad iframtiden analyseras och en särskild strategi för att motverkaen försvagning av kvinnornas ställning på arbetsmarknadenutarbetas.Den gemensamma sektorn har en stor betydelse förkvinnors möjligheter till förvärvsarbete. Dels därför att dengör det möjligt för kvinnor och män att förvärvsarbeta, delsdärför att den ger många kvinnor förvärvsarbete. Dengemensamma sektorns omfattning och utformning är därförav grundläggande betydelse för kvinnors arbete. Kvinnornasoro för sina arbeten och vad som händer inom dengemensamma sektorn måste tas på allvar. Att storaförändringar är på gång ifrågasätter ingen.Enligt regeringens beräkningar kommer ytterligare 24 000 jobb att försvinna från den gemensamma sektornunder 1995. Till detta kommer de 100 000 jobb som försvunnit från den gemensamma sektornunder 1992--1994. Det är ett dystert facit från den borgerligaregeringsperioden.Kvinnornas arbete i dagEnligt SCB:s siffror arbetar i genomsnitt av befolkningen i . Mäns och kvinnorssysselsättningsintensitet är nästan på samma nivå.Skillnaden har krympt till somgenomsnitt . Den ökade arbetslösheten bland mänslår naturligtvis igenom starkare när man jämför andelensysselsatta.Fortfarande är arbetsmarknad utpräglatkönsuppdelad. var antalet anställda 3 467 000. Av kvinnorna arbetade i något av kvinnornas sex yrken medan av männen arbetade i något av männens sex yrken. I 83av 315 yrken var andelen män . Kvinnorna dominerade i 22 yrken. Antalet yrken förkvinnor har varit i över 30 år.Kvinnornas vanligaste yrken var 1993: (källa: SCB, )Barnskötare m fl, förskollärare, redovisning,kontorsyrkesgrupperna, social omsorg, tandvårdsarbete,hälso/sjukvård, veter.arb, socialsekreterare psyk, m fl.I ovannämnda yrken arbetade kvinnor.Männens vanligaste yrken var 1993: (källa: SCB.AKU)Säljare, ingenjör/tekniker, mekaniskt-tekniskt, last- ochpaketbilförare, lant- och skogsbrukare, maskin- ochmotorreparatör, lager- och förrådsarbetare,/arkitekter, byggnadsträarbetare,verkstadsmekaniker, elmontör, byggnadsarbetare m.m.I ovannämnda yrken arbetade män.Ungefär 95 % av de förvärvsarbetande kvinnorna är anställda. är egna företagare. Totalt arbetar av kvinnorna inom offentlig förvaltning. En tredjedel avsamtliga anställda (1 140 000 personer) finns inom den kommunala sektorn. av dessa är kvinnor. av de anställda inom den privata sektorn är kvinnor.DeltidsarbetetI arbetade av de 1 176 000 anställda kvinnorna och av de 1 691 000 anställda männen i kommunerna deltid.Mer än hälften av alla deltidsarbetande har arbetatheltid. har aldrig haft ett heltidsarbete.Andelen deltidsanställda är störst inom de näringsgrenaroch yrken som domineras av kvinnor. Vanligast ärdeltidsarbete inom offentlig förvaltning inkl. offentligatjänster.Omkring 20 % av alla anställda finns inom yrkesgruppen gruv,stenbrytning, tillverkningsarbete, maskinskötsel m m. av dessa anställda är män. Det är inom de häryrkesområdena som den lägsta andelen deltidsarbeten finns.Endast 10 % av de anställda arbetar deltid.Deltidsarbetets orsakerAv de kvinnor som har barn är det som arbetar deltid medan av papporna med småbarn arbetar deltid.29 % av de deltidsanställda har angett arbetsmarknadsskälsom den viktigaste orsaken till att man arbetar deltid. Detinnebär att 229 000 kvinnor och 49 000 män arbetar deltid för att de inte kan få mer arbete hossin nuvarande arbetsgivare.9 % (52 000 kvinnor) av de deltidsarbetande kvinnorna arbetardeltid p.g.a. av hushållsarbete. Däremot är det knappat någramän som arbetar deltid av det skälet. Att arbeta deltid p.g.a.hushållsarbete är vad kvinnorörelsen kallar vård av frisk mani hemmet.15 % av kvinnorna och av männen arbetar deltid för att man föredrar mer fritidframför heltidsarbete.Den stora gruppen kvinnor som anger arbetsmarknadsskälsom orsak till att de arbetar deltid måste ägnas ochresurser. Om den nuvarande arbetsgivaren inte kommer attkunna erbjuda mer tjänstgöringstid inom rimlig framtid ärdet här en grupp kvinnor som behöver hjälp avarbetsmarknadspolitiska åtgärder för att byta arbetsgivare.LönenDen genomsnittliga arbetsinkomsten för anställa mellan 20och är för kvinnor och för män. Kvinnornas arbetsinkomst uppgår igenomsnitt till av männens. När kvinnorna går i pension är kvinnornasmedelinkomst/pension också av männens.Kvinnornas lön i procent av männens har mellan 1980 och1991 förändrats enligt följande:nprivat sektoroffentlig sektor ind.arb.ind.tjmstatenkommunlandsting 198191728985--1986917491857519919075 85(90)187(89)1751 lärarpersonal har kommunalt regleradelöner. (Källa: lönestatistik SCB)Kvinnorna har mellan och av männens löner inom respektive område. Inom bådelandstinget och bland industritjänstemän tjänar kvinnorna3/4 av vad männen tjänar. Det är inte rimligt.JämställdhetenFör att kvinnorna ska kunna delta i arbetslivet på likavillkor som männen måste det obetalda hemarbetet delas. Såhär ser det ut i hemmet under en vecka:nKvinnorMänBetalt arbete27,1641,06Obetalt arbete33,1720,09därav hushållsarbete17,226,36därav matlagning5,412,34städning4,381,52disk/avdukning2,251,04tvätt/strykning2,330,24eldning/vedhuggning0,090,28Omsorg om egna barn5,122,04därav tillsyn och hjälp3,090,53lek med barn0,460,36samtal0,160,06högläsning0,160,08Inköp av varor3,242,28underhållsarbete2,224,24omsorg om andra1,031,03annat hemarbete0,400,39resor i samband med hemarbete3,132,55Totala arbetsinsatsen per vecka60,3561,15Slutsats är att kvinnors och mäns sammanlagda betalda tidär 27,16 + 41,06 = 68,22. Kvinnors obetalda arbeteöverstiger vida männens.1991 togs av dagarna med föräldrapenning ut av kvinnorna mot av männen.De senaste årtiondena har kvinnorna på arbetsmarknadenblivit mer jämställda männen. Sysselsättningsgraden förkvinnorna är nu den högsta i hela OECD-området även omden sjunkit till följd av den högaarbetslösheten. Inte ens ansvaret för småbarnen påverkarkvinnornas förvärvsarbete längre, snarare tvärom. Densvenska familjepolitikens inriktning på bra och tryggbarnomsorg åt alla utgör en grundläggande förutsättning förkvinnors möjlighet att förvärvsarbeta. Genomföräldraförsäkringen kan kvinnorna behålla anknytningen påarbetsmarknaden även när de har små barn.Alternativen i framtidenVad har kvinnorna för alternativ ?Vi vet lite om vad som kommer att ske när dengemensamma sektorn omstruktureraras och minskas. Storakvinnogrupper, som har en utbildning och erfarenhet som ärkopplade till vård, omsorg och utbildning, riskerar att bliuppsagda. Den tekniska utvecklingen förändrar traditionellakvinnojobb inom framför allt administration och förvaltning.Kontorister och administratörer av olika inriktning äryrkesgrupper som kommer att försvinna nästan helt.Möjligheterna till arbete och egen försörjning riskerar attminska för dessa kvinnor.Vilka alternativ kommer att erbjudas dessa kvinnor?Just nu finns en stor osäkerhet och inget klart svar att ge pådenna fråga. En rad olika forskare och idédebattörer lanserarolika tänkbara scenarier för kvinnors framtidaarbetsmarknad. Det är allt från pigavdrag, vårdnadsbidragoch A- och B-lag på arbetsmarknaden till teknikkurser förunga tjejer.Vi anser därför att det är viktigt att lägga fast vissaprinciper som skall vara vägledande för samhällets insatserför att skapa förutsättningar för kvinnors arbete i framtiden.Principerna för framtidens arbetsmarknadLika rätt till arbeteDet absolut viktigaste är den lika rätten (som männen) tillett arbete. Ett eget arbete med en lön som man kan leva påär grunden för kvinnors frihet och oberoende. Det ärförutsättningen för ett samhälle med jämställda individer.Det är förutsättningen för det jämställda äktenskapet och denjämställda familjen.Den lika rätten till arbete förutsätter att könsuppdelningenav arbetsmarknaden bryts. Som vi visat tidigare ärkvinnornas arbetsmarknad betydligt snävare än männens. Desatsningar som gjorts har varit otillräckliga. måstedetta arbete intensifieras och öka i omfattning. Mot bakgrundav förändringarna på den traditionellakvinnoarbetsmarknaden skall uppmärksamhet och särskildainsatser riktas mot kvinnor över 45 år.Lika rätt till heltidDet är kvinnorna som arbetar deltid. av deltidsarbetandet står kvinnorna för. Många kvinnorarbetar ofrivilligt deltid. Vi anser att deltidsarbetandet skallvara frivilligt. Det innebär att principen på arbetsmarknadenbör vara att det är heltidsarbete som erbjuds. Framför alltinom vården och handeln är de arbeten som erbjuds deltider.Detta är också typiska kvinnoarbetsplatser. Vi anser attparterna på arbetsmarknaden gemensamt måste utvecklaorganisationen på arbetsplatserna så att även kvinnorna gesmöjligheter till heltidsarbete och därmed möjligheter attkunna försörja sig.Vidare anser vi att den kommande arbetsrättsutredningenskall ges i uppdrag att förändra lagen om anställningsskyddså att de deltidsarbetande ges förtursrätt till anställningar.Lika lön för likvärdigt arbeteAv löneskillnadsutredningen framgick att det finnslöneskillnader mellan kvinnor och män som inte kanförklaras med något annat än att det beror på könet. Denförändring av jämställdhetslagen som genomfördes i beslutunder anser vi är otillräcklig. Då beslutades attarbetsgivarna skulle kartlägga löneskillnaderna påarbetsplatserna, de små undantagna. Vi anser att denskyldigheten skall omfatta alla arbetsplatser och attlöneskillnaderna också skall analyseras. Risken är annars attkartläggningen inte ger effekter. Parterna har här ett stortansvar för att gemensamt rätta till löneskillnader som ärberoende av kön. Arbetsvärdering är ett instrument som kananvändas. Erfarenhets- och kunskapsöverföringar mellanarbetsplatser och branscher är viktiga för att komma till rättamed lönediskrimineringen. Detta arbete måste intensifierasoch systematiskt arbete inom detta område bör varahögprioriterat från parternas sida.Vi anser att jämställdhetslagen bör ses över på nytt i syfteatt ytterligare öka kraven på att lönediskrimineringen tillföljd av kön omöjliggörs.Vi förutsätter att regeringen i samband med den utlovadejämställdhetspropositionen beaktar dessa synpunkter.Lika rätt till kompetensutveckling i arbetetKvinnornas andel av kompetensutvecklingen påarbetsplatserna är mindre än männens. Framtidens arbetenkommer att kräva en kontinuerlig kompetensutveckling avgod kvalitet.Vi anser att kvinnornas andel av kompetensutvecklingenskall vara lika stor som männens.Lika rätt till det goda arbetetKvinnorna har fortfarande mer okvalificerade, monotonaoch ofria arbeten än män. Detta får till följd att kvinnorna äröverrepresenterade i arbetsskadestatistiken ochförtidspensioneras i högre grad än män. Sambandet mellanarbetsmiljön och hälsan är i det närmaste öronbedövande.Detta är oacceptabelt. Kvinnors arbetsmiljö måsteförbättras. Erfarenheter och kunskaper från projekt somgenomförts för att förändra kvinnorsarbetssituation måste tas till vara och utvecklas. Genomreferensarbetsplatser, nätverk av aktiva kvinnor ochspridning av kunskap och information kan de goda exemplenförändra många arbetsplatser.Lika rätt till arbete i chefsställningAlltför få kvinnor är chefer. Befordringsmöjligheterna förkvinnor är inte likvärdiga männens. Den manligamaktstrukturen sätter fortfarande sin prägel på samhälletsinstitutioner och därmed också på arbetsmarknaden. Dettavisar sig tydligt vid chefsrekrytering. Parterna påarbetsmarknaden, främst arbetsgivarna, måste medvetetutveckla planer för att öka andelen kvinnliga chefer. Mycketkunskap, kompetens och konkurrenskraft går förlorad i ochmed den sneda chefsrekryteringen.Uttalandet i budgetpropositionen om att den statligachefsrekryteringen skall omfatta hälften kvinnor är ett braexempel på de konkreta mål som krävs för att komma tillrätta med problemet. Deta måste följas av likartat beslutinom det privata näringslivet.Lika rätt till utbildningFör att ge flickor och pojkar lika rätt till utbildning måstelärarnas medvetenhet öka så att båda könen ges utbildningunder likartade förutsättningar. Det könsbundnautbildningsvalet kan bara påverkas genom förändring avattityder. Därför är det viktigt att förskolan och skolanmedvetet utformar sin undervisning på ett könsneutralt sätt.Detta kräver vidareutbildning av lärarkåren.Utbildningsdepartementet kommer i en särskildproposition att behandla jämställdheten iutbildningen.Vi förutsätter att propositionen omfattar det vi anfört.Lika rätt till att bli företagareUngefär av de förvärvsarbetande kvinnorna är anställda. är egna företagare. Kvinnor inom gemensam sektorbildar nu kooperativ och privata alternativ till gemensamsektor. Detta är positivt och skall stödjas. Men det är enillusion att tro att alla kvinnor, som får sluta sin anställningi kommuner och landsting, skall bli egna företagare. Dettakommer enbart att bli en företeelse av mindre omfattning.Trots detta anser vi att det är viktigt att satsa ännu mer påatt stödja de kvinnor som vill starta eget. Den kraftfullasatsning som görs på att stödja kvinnliga företagare hälsarvi med tillfredsställelse.Därutöver anser vi att Starta-egetbidraget bör vara flexibeltavseende ett eget företag på deltid eller mindre än deltid.Vidare anser vi att det regionalt bör inrättasutvecklingscentrum där en av uppgifterna är att stödjakvinnor som vill starta företag. Dessa regionalautvecklingscentrum måste utformas utifrån de behov ochförutsättningar som finns i respektive län. Goda förebilderför dessa centrum finns i och Gävleborg.Länsstyrelserna bör ges huvudansvaret för att initiativ tas ivarje län. Krav bör ställas på årlig redovisning frånlänsstyrelsen om hur arbetet utvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målen för kvinnors lika rätt tillarbete,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målen förarbetsmarknadspolitiken avseende kvinnorna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att löneskillnaderna mellan mänoch kvinnor måste minska, ett första märkbart steg måste tasunder mandatperioden,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lagen om anställningsskyddmåste ge de deltidsarbetande förtursrätt till anställningarmed mer tid,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hälften av alla chefer bör varakvinnor och att andelen kvinnliga chefer skall motsvaraandelen kvinnor på arbetsplatsen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör geshuvudansvaret för att regionala utvecklingscentrum kommertill stånd,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att starta-eget-bidraget skall varaflexibelt avseende ett eget företag på deltid eller mindre ändeltid.