mot · GI02Ub726 · 1995-01-25 00:00:00 — Högre utbildning och forskning på Det är mycket angeläget att möta kunskapssamhällets ochde kunskapsintensiva företagens behov av välutbildadarbetskraft. För gäller det i högregrad än i någon annan svensk region. Ingen annan del avlandet har ett så kvalificerat och kunskapsberoendenäringsliv. Detta skapar en tydlig flaskhals iutbildningskapaciteten vid universitet och högskoloreftersom studieplatserna inte på långt när motsvarar vare sigungdomens efterfrågan eller arbetsmarknadens behov. Detfår negativa effekter för övriga landet som drabbasav utflyttning av längre utbildade som rekryteras tillStockholmsregionens kunskapskrävande företag.I ett internationellt perspektiv har sackat efter närdet gäller satsning på forskning och den högre utbildningen.I läser endast hälften så stor andel avungdomarna vidare från gymnasieskolan som i Nordensövriga huvudstadsregioner. Därtill kommer denväldokumenterade inomregionala obalans som sträcker sigöver länsgränsen till . lågaövergångsfrekvens från gymnasieskola till högskola är unikför länet. Söder om , särskilt i de invandrartätaområdena, söker färre till den högre utbildningen än iStockholm och de mera välbärgade kommunerna. Enavgörande faktor är att av länets 38 000 högskoleplatser ligger endast 2 000 högskoleplatser i Södertörnskommunerna och 3 000 i södra har varit pådrivande i arbetet för attutveckla högre utbildning och forskning på har i partipolitisk enighet, ochmed starkt stöd av Södertörnskommunerna, drivit kravet påen universitetsstruktur på . harskisserat en lösning med ett universitetscenter medhälsohögskolan och den befintliga utbildningen ochforskningen vid () som kärna ochutbildning i , och som viktigaknutpunkter i nätverket. Tankarna har fått starkt stöd frånStockholms universitet, som kan expandera vidFrescati och . Även övriga berördahögskolor har i huvudsak ställt sig positiva.Förutsättningarna för en offensiv satsning ter sig alltsåovanligt gynnsamma: näringslivet och samhället går påsamma linje, regionens och kommunernas politiska partier äri stort sett eniga och både den föregående och den nuvaranderegeringen ser problemen och vill angripa dem.Ändå ter sig förslagen i årets budgetpropositionotillräckliga och tyvärr delvis felaktiga. Regeringen villbygga ut en högskola utan tillräcklig forskningsanknytningoch den vill inte ge högskolan tillräcklig bredd i fråga omämnesinriktningen, utan begränsar den till det renodlathumanistiska och samhällsvetenskapliga området.Förslagen tar inte hänsyn till näringslivets efterfrågan påvälutbildade ungdomar som kan medverka till att vårahögteknologiska företag på även ärvärldsledande och har förmåga att generera storaexportinkomster till det svenska folkhushållet.Utbildningsbehoven ligger då inte främst inom humanioraoch samhällsvetenskapen, som traditionellt har sin viktigastearbetsmarknad inom den offentliga sektorn, utan inomteknik, biologi och andra naturvetenskaper, informatik,logistik och ekonomi, gärna i nya otraditionellakombinationer med varandra och med humanistiska ochsamhällsvetenskapliga ämnen. Möjligen kan förslaget att tillden nya högskolan förlägga en viss basårsutbildning ses somett embryo till en mera näringslivsinriktad och produktivinriktning.Regeringen tycks se enbart som enavlastning av vissa institutioner vid universitetoch inte som en möjlighet att skapa något nytt över gamlafakultets- och högskolegränser. Förslaget är otydligt i frågaom anknytningen till hälsohögskolan och den utbildning ochforskning som bedrivs vid med främstKarolinska institutet som huvudman. Regeringenkommenterar inte av samtliga politiska partierstödda förslag, att staten och gemensamt byggerupp ett universitetscenter i stiftelseform med uppgift attfungera som en sammanhållande och initiativtagandeorganisation och att ha ansvar för den akademiskainfrastrukturen för de högskolor och forskningsenheter somfinns eller kan utvecklas vid med skilda huvudmän.Om detta skall tolkas som att regeringen har avvisatförslaget, borde man åtminstone redovisa några är i regeringens tappning närmast attjämföra med en regional högskola utan fakultet och därmedutan tillräcklig forskningsanknytning. Visserligen får deregionala högskolorna rätt att, i samverkan med universitetoch högskolor med fakultet, söka tillstånd att inrättaprofessurer, vilket är ett klart framsteg från det tidigaresystemet, men regeringens förslag är på denna punkt onödigtdefensivt. Det kunskapsintensiva och lönsamma näringslivetpå efterfrågar inte bara grundutbildadeakademiker, utan i stor utsträckning också forskarutbildade.En modernare inriktning vore att ta fasta på näringslivetsmanifesterade intresse och söka få till stånd en samverkankring innehåll och finansiering av en samlad utbildnings- ochforskningsorganisation.Strategin för satsningen på bör varaatt stärka och utveckla den vetenskapliga verksamhet somredan finns i och komplettera denna med ett utbyggtutbildningsuppdrag. Detta innebär att det behövs fastaforskningsresurser och en bredare ämnesinriktning än den avregeringen angivna. Inriktningen på de nyastuderandeplatserna bör vara sådan att ökningen stärkerNovum som universitetsområde för högre utbildning i densödra delen av regionen. Utöver vissa samhällsvetenskapligaämnen bör det också finnas en inriktning på naturvetenskap.Inriktningen bör alltså vara att bygga upp en framtidauniversitetsstruktur. bör det framtida universitetetsnätverkskaraktär betonas. Det innebär atthögskoleutbildningen bör förstärkas och framtidauniversitetsinstitutioner planeras också i ,och Haninge.Behovet av att decentralisera den högre utbildningen ocksåi övriga måste tillgodoses. Det bör skegenom att högskolekurser i ökad utsträckning läggs ut frånuniversitetet, KTH och regionens olika fackhögskolor.Därigenom skulle ett nätverk av högskolecentra kunnaskapas med orter som , , , Täbyoch . Regeringen bör uppdra åt iStockholms län att i samverkan med berörda högskolor ochkommuner planera en sådan decentralisering. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om universitetsstruktur ochnätverkskaraktär,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fasta forskningsresurser och enbredare ämnesinriktning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en vidare decentralisering avhögskoleutbildningen i .