ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Bo306 · 1995-01-25 00:00:00 — LänsstyrelsernaEnligt regeringens förslag åläggs länsstyrelserna mycketkraftiga besparingskrav. medlemskap i medför att nya arbetsuppgifter tillförs landetslänsstyrelser. Framför allt gäller detta administrationen avjordbruksstöden.För att ''kompensera'' styrelserna föreslås att arbetet medbilregistren överförs till och lokaliseras till treorter i landet. Detta bygger på en rapport som gjorts avÖhrlings Reveko. I denna utredning redovisaseffektivitetsvinster vid ett centralt alternativ. Fleraremissinstanser, bl.a. länsstyrelserna i och Älvsborgslän har visat på stora felaktigheter i utredningen.Rationaliseringsvinsterna har kraftigt överskattats genombl.a. ett felaktigt jämförelsealternativ och underskattning avlokalkostnader m.m.Enligt uppfattning innebär encentralisering kraftigt försämrad service till allmänheten.Årligen beräknas mellan 200 000 och 400 000 besök vid länsstyrelsernas bilregister. Trots telefax ochandra nya tekniska hjälpmedel har stora delar avbefolkningen behov av att personligen få komma tillbilregistren. T.ex. invandrargrupperna har ett särskilt behovav personlig vägledning och service.Ca 250 personer arbetar med bilregistrering. Flertaletav dessa är kvinnor med låg grundutbildning och långtjänstgöringstid. En centralisering innebär, att flertaletkommer att sägas upp. Den förbättring av läget påarbetsmarknaden som skett , har inte kommitkvinnorna till del och vi befarar, att ett stort antal av dekvinnor som arbetar med registreringsuppgifterkommer att slås ut från arbetsmarknaden.Regeringen beräknar att de föreslagna förändringarnainnebär en årlig besparing på ca . uppfattning är attlänsstyrelserna även fortsättningsvis skall hanterabilregistreringarna. Vi tror att styrelserna genom vissrationalisering med hjälp av ny teknik kan effektiviseranämnda verksamhet och anslår därför mer än vad regeringen föreslagit tilllänsstyrelserna.Vänsterpartiet återkommer i särskild motion medanledning av regeringens proposition 1994/95:126 där vinärmare utvecklar vårt ställningstagande mot encentralisering. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att länsstyrelserna ävenfortsättningsvis skall hantera bilregistreringarna,12. att för /96 till länsstyrelsernaanslår mer än vad regeringen föreslagit.
mot · GI02Bo401 · 1995-01-25 00:00:00 — Villor, kedjehus och radhus kan hyras, ägas eller köpassom bostadsrätt. Lägenheter däremot finns bara som hyres-och bostadsrätter. Så kallade ägarlägenheter finns inte iSverige.I har däremot ägarlägenheter funnit sedan mer och i . Projektför ägarlägenheter har funnits i , men myndigheternahar sagt nej och dispens har ej beviljats. Vår uppfattning äratt riksdag och regering bör göra denna upplåtelseformmöjlig. Valfrihet mellan olika upplåtelseformer gynnar deboende.Ägarlägenheten ger lagfart och belåningsrätt. Den gerockså flexibilitet och fördelar för ägaren. Ägaren kanexempelvis göra en egen arbetsinsats på lägenheten och kankombinera ägandet av lägenhet och lokal förnäringsverksamhet i samma hus för att senare sälja den enadelen och behålla den andra. En gemensam samfällighet kanadministreras av en förening av lägenhetsägare. Förutomtomten kan husets stomme, hisschakt och trappor höra tillsamfälligheten. En lägenhetsandel kan läggas ut i fleraskiften för t.ex. vindskontor eller källarutrymmen. Dettabehöver regleras i en ny lag om lägenhetsrätt.Frågan om ägarlägenheter har behandlats av riksdag ochregering . Fyrpartiregeringen tillkallade iaugusti 1994 en särskild utredare (dir. 1994:82) för att blandannat lämna förslag till nödvändiga författningsändringar föratt skapa möjligheter för ägarlägenheter. Densocialdemokratiska regeringen har dock i tilläggsdirektiv(1994:136) beslutat att utredaren inte längre ska ha tilluppgift att undersöka möjligheten att skapa ägarlägenheter.Detta anser vi vara ett mycket olyckligt beslut. Det är nudags att släppa fram denna upplåtelseform på den svenskabostadsmarknaden. bör därför hos regeringenbegära en lag om lägenhetsrätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ägarlägenheter.
mot · GI02Bo403 · 1995-01-25 00:00:00 — Dämpande priseffektMiljöpartiet de Gröna vill öka möjligheterna förhyresgäster som vill köpa sina lägenheter att göra det. Viförespråkar därför att alla hyresgäster vid förändringar avfastighetens status ska ges laglig förtur att överta sin lägenhetmed äganderätt. Om lägenheten ingår i ett flerbostadshus skahusets gemensamma anläggningar då förvaltas i enekonomisk förening. Om marknaden av boendeägdalägenheter på detta sätt breddas kan det förutsättas få endämpande effekt på priserna.LagskärpningReformen kan genomföras genom en skärpning ochutvidgning av lagen om förvärvstillstånd förbostadsfastigheter. Privatpersoner ska inte kunna köpa ochsälja hyreshus med mer än tre lägenheter utan att överlåtelseri första hand sker till hyresrättshavarna (förköpsrätt). Det bördock betonas att lagskärpningen bara bör gälla vid frivilligförsäljning och möjligen vid arv och gåva. Den totalaeffekten av en sådan bostadsreform blir en spridning avägande och ansvar och en betydande begränsning avspekulationen i bostadsfastigheter.Ett alternativ till hyresrättBättre möjligheter för hyresgäster att ta över sin lägenhetminskar inte vårt krav på ett bra fungerande bestånd avhyresrätter. Den kooperativa hyresrätten ska ocksåuppmuntras. Modellen kan utvecklas som ett alternativ somger inflytande och ansvar utan att kräva stora ekonomiskainsatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lagändring ienlighet med vad som anförts i motionen om förtursrätt förhyresgäster som vill köpa sina lägenheter.
mot · GI02Bo404 · 1995-01-25 00:00:00 — Den som vill bilda en ny tomt för att bygga ett nyttpermanent- eller fritidshus på landsbygden (utanfördetaljplanelagt område) har två olika vägar att väljamellan: att börja med att söka bygglov/förhandsbesked enligtplan- och bygglagen eller att först ansöka om avstyckningenligt fastighetsbildningslagen.I den av de båda prövningarna som sker först, utredsom platsen är lämplig för att uppföra ett nytt bostadshus; t.ex.om det finns möjligheter till VA-lösning och väganslutning.Dessutom granskas att det nya huset inte försvårar områdetsändamålsenliga användning, motverkar lämpligplanläggning etc. I den därpå följande prövningen kaningen ytterligare lämplighetsprövning av självalokaliseringen ske. På en tomt som avstyckats förbostadsändamål kan således inte bygglov för bostadshusvägras (däremot kan krav förstås ställas på husetsutformning), och för en tomtplats med gällandebygglov/förhandsbesked kan inte avstyckning vägras. Dettaär en praktisk och rimlig ordning, under förutsättning attsamma faktorer vägs in, oavsett vilken prövning som skerförst.Så är emellertid inte fallet. Det finns t.ex. åtskilligaexempel på att strandskyddsbestämmelserna inaturvårdslagen tillämpas mycket olika vid prövning enligtde olika lagarna.Vad som också är märkligt är attfastighetsbildningslagen -- till skillnad från plan- ochbygglagen -- inte ligger under ''NRL-paraplyet''. Bygglovoch alla andra beslut enligt måste följabestämmelserna i naturresurslagens andra och tredje kapitel,medan sådan hänsyn inte behöver tas vid beslut enligtfastighetsbildningslagen. Konkret kan det innebära attolämpligt lokaliserad bebyggelse i ett kulturhistorisktriksintressant område inte kan vägras, om den sökande väljeratt först begära avstyckning.Förutom är det tolv andra lagar somredan i dag ligger under ''NRL-paraplyet'', nämligenvattenlagen, miljöskyddslagen, naturvårdslagen, lagen omvissa torvfyndigheter, väglagen, lagen innefattande vissabestämmelser om elektriska anläggningar, lagen om vissarörledningar, luftfartslagen, minerallagen, lagen omkontinentalsockeln, lagen om inrättande, utvidgning ochavlysning om allmän farled och allmän hamn samt lagen omSveriges ekonomiska zon. Till denna lista av lagar, vilkaanges i naturresurslagens första kapitel, borde ävenfastighetsbildningslagen fogas.För att göra prövning enligt fastighetsbildningslagen heltjämförbar med prövning enligt , bör detdessutom i fastighetsbildningslagen införas ett krav på attgrannar skall höras vid fastighetsbildningsåtgärder som ejprövats i detaljplan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av attfastighetsbildningslagen fogas in under ''NRL-paraplyet'',2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att prövning enligtfastighetsbildningslagen i alla avseenden bör ge en med PBLlikvärdig prövning.
mot · GI02Bo405 · 1995-01-25 00:00:00 — Den reformerade hyresförhandlingslagen ger rättför flera konkurrerande förhandlingsordningar i ett ochsamma hus. Den ger även rätt för enskilda hyresgäster att ståutanför förhandlingssystemet och själva göra upp medhyresvärden om hyran. Det här krånglar tillförhandlingssystemet i onödan och urholkar dessutombruksvärdessystemet, eftersom hyresnivån kan bli olika förtvå exakt likadana lägenheter med samma läge och standard.För enskilda hyresgäster finns exempel på att hyresvärdenhotat med att ta ut avgift för de merkostnader som uppstår isamband med hyresförhandlingen.Vänsterpartiet föreslår att man förenklarhyresförhandlingslagen, så att endast enförhandlingsordning får upprättas per enhet eller perfastighet. Om rätten för enskilda hyresgäster till förhandlingskall vara kvar, bör det finnas en paragraf i förhandlingslagensom förbjuder hyresvärden att ges rätten och möjligheten attkräva ersättning vid enskild förhandling. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i hyresförhandlingslagen att endast enförhandlingsordning upprättas per enhet eller fastighet vidhyresförhandling,2. att , vid avslag på yrkande 1, hos regeringenbegär förslag om en paragraf i förhandlingslagen, somförbjuder att hyresvärden ges rätten och möjligheten attkräva ersättning vid enskild förhandling enligt vad imotionen anförts.
mot · GI02Bo406 · 1995-01-25 00:00:00 — Jag föreslår i denna motion att jordförvärvslagen ändras såatt det blir möjligt för familjebolag att förvärvajordbruksfastighet i sådana områden där förvärvstillstånd ejkrävs för enskild persons motsvarande förvärv.Genom ändringar i jordförvärvslagen 1991 slopades kravetpå förvärvstillstånd för enskilda personer för fastigheterbelägna utanför områden som i jordförvärvsförordningendefinieras som glesbygds- eller så kallatomarronderingsområde. Lagen ändrades emellertid inte förfall då förvärvaren är juridisk person. Då krävs fortfarandeförvärvstillstånd oavsett var egendomen är belägen.Det finns i en djupt rotad tradition att försökabehålla jordbruksfastighet i släktens ägo. Ofta är det intressetkombinerat med ansvar för bygden och dess utveckling --både vad gäller natur och kultur.För en familj som vill behålla en släktgård i gemensam ägokan bolagsform vara en lämplig förvaltningsform. Detta ärmed nuvarande bestämmelser inte möjligt eftersomförvärvstillstånd inte beviljas en juridisk person.Jag anser, att det är ologiskt att en fastighet, vilken utanförvärvstillstånd kan förvärvas av enskild person, inte fårförvärvas av ett familjeföretag, som vill trygga den framtidaförvaltningen inom familjen. Utanför område med krav påförvärvstillstånd för enskild person bör det enligt minuppfattning därför vara möjligt också för i vart fallfamiljeföretag att förvärva jordbruksfastighet. Det börriksdagen ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att jordförvärvslagen bör ändras så attdet blir möjligt för familjeföretag att förvärvajordbruksfastighet i område där förvärvstillstånd ej krävs förenskild persons motsvarande förvärv.
mot · GI02Bo407 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningI samband med beslutet om avreglering avlivsmedelssektorn 1991, genomfördes också en omfattandeavreglering av jordförvärvslagen. Bl.a. utmönstradesbestämmelser angående jord- och skogsbruketsrationalisering förutom vad gäller starkt ägosplittradeområden. Reglerna om prisprövning slopades. Samtidigtförstärktes jordförvärvslagen som regionalpolitisktinstrument. I första hand ska personer som ämnar bli fastbofasta eller bor i närheten ges rätt till förvärv av fastigheter.Lagändringarna trädde i kraft 1 juli 1991.När det gäller fritidsfastigheter har imedlemskapsförhandlingarna begärt att få ett undantag frånEU:s regler om kapitalliberalisering för förvärv avfritidsfastigheter. Det innebär att en förvärvare som inte varitbosatt här under kan nekas förvärvstillstånd omförvärvet strider mot något väsentligt intresse. Utlänningarsrätt till fast egendom i regleras i lagen (1992:1368)om tillstånd till vissa förvärv av fast egendom. För fastighetsom är taxerad som lantbruksenhet, får inte tillståndmeddelas om tillstånd skulle ha vägrats vid prövning enligtjordförvärvslagen.Viss oroViss oro finns emellertid att den omfattande avregleringenav jordförvärvslagen har försvagat denna lags möjlighet attfungera som ett tillräckligt starkt instrument för att regleraförvärv av fastigheter. Det råder också en viss osäkerhethuruvida de regionalpolitiska målsättningarna i förarbetenatill förändringen av lagen verkligen efterlevs.Utländska förvärv av fastigheter har ökat rätt starkt under1993--1994, främst p g a deprecieringen av den svenska kronan, vilket görfastigheter i attraktiva. En följd av detta kan i vissafall bli att glesbygdsområden blir än mer öde då fastigheterstår tomma större delen av året.Det är uppfattning att ingendiskriminering beroende på medborgarskap ska råda vadgäller förvärv av fastigheter. innebärdessutom att alla begränsningar för EU-invånare ska tas bortinom fem år.ÖversynDet är dock av övergripande intresse att deregionalpolitiska målsättningarna uppfylls. Fast boende iglesbygd ska alltid prioriteras.En utvärdering av hur jordförvärvslagen fungerat ipraktiken efter förändringarna 1991 bör genomföras, för attfå belyst om de regionalpolitiska hänsynen väger tillräckligttungt i de enskilda fallen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en utvärdering avjordförvärvslagen bör genomföras.
mot · GI02Bo408 · 1995-01-25 00:00:00 — publicerades Tomträttsavgäld -- betänkandeav tomträttsutredning (SOU 1990:23). Därefter har ingethänt.I vår kommun, som har ca 10 500 tomträttsupplåtnafastigheter, användes delar av utredningens förslag somunderlag för kommunens nya principer för reglering avtomträttsavgälder fr.o.m. 1993-01-01. Det har visat sig attdessa principer ej helt är i enlighet med Hovrättens för VästraSverige syn. Eftersom hovrättsdomar ofta dröjer 1--2 årinnebär detta stora svårigheter -- särskilt i den rentadministrativa hanteringen av tomträttsregleringar. Vi anserdärför, liksom tidigare, att tomträttslagstiftningen börförenklas och förbättras. Utredningens förslag var attavgäldsperiodens längd skulle kortas till medelstindexuppräkning.Samtidigt har vi fått klart för oss att den nya regeringen ien av sina första propositioner föreslår ett årligtomräkningsförfarande av fastighetstaxeringsvärdena(regeringens proposition 1994/75:53). Enligt uppgift harriksdagen antagit lagförslaget . Med hänsynhärtill och till den nära kopplingen till förslagen itomträttsavgäld vill vi prioritera reformeringen avtomträttslagstiftningen med syfte att förbilliga samhälletstotala kostnader för verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om på vilkagrunder tomträttsavgälderna fortsättningsvis skall regleras.
mot · GI02Bo410 · 1995-01-25 00:00:00 — 1991 ändrades fastighetsbildningslagen bl.a. så att det pålandsbygden skall vara möjligt att bilda bostadsfastighetersom kan inrymma mark för viss näringsverksamhet ellerhobbyverksamhet i form av t.ex. mindre djurhållning ellerodling utan att vara klassade som jordbruksfastigheter.Denna möjlighet att bilda relativt stora ''tomter''(fastigheter) på landsbygden kan i och för sig vara positiv förmiljön eftersom det bl.a. kan bidra till att hålla landskapetöppet. Men om fastighetsbildningen sker inom område medstrandskydd kan effekten bli den motsatta.Enligt gällande praxis anses det att gränsen för enavstyckad tomt också utgör gräns för allemansrätten, inteminst inom strandskyddsområden. Om det då bildas en storfastighet för bostadsändamål inom strandskyddsområdeinnebär det att allemansrätten utsläcks där även om självabostaden skulle vara belägen utanför strandskyddet. Ärsedan väl avstyckningen gjord kan det vara svårt att hindraatt ytterligare byggnader uppförs inom strandskyddsområdetpå den stora tomten.Detta tänkte man på redan då antog ändringarnai fastighetsbildningslagen 1990 (prop 1989/90:151 sid 22-23, BoU 1990/91:3). Propositionen anger att gällande praxisbör behållas men att det i undantagsfall kan accepteras enstörre bostadsfastighet inom ett strandskyddsområde.Propositionen anger också: ''Om en fastighet tillförs annanmark inom strandskyddsområde än tomtmark, bör det medhänsyn till de allemansrättsliga intressena avförrättningshandlingarna framgå vilken mark som användseller får användas som tomt. ''Detta uttalande har inte följts upp med någon ändring avlagtexten och det har medfört att i praktiken ingatomtavgränsningar görs utan hela den storabostadsfastigheten kommer att utgöra allemansrättsligtstängt område.I naturvårdslagen finns en bestämmelse (16a §): ...skalllänsstyrelsen bestämma i vilken utsträckning mark får tas ianspråk som tomt... En liknande formulering bör införas ifastighetsbildningslagen så attfastighetsbildningsmyndigheten redan vidfastighetsbildningen kan bestämma vilken del av fastighetensom får tas i anspråk som tomt. Självklart skall en sådanmöjlighet finnas generellt vid fastighetsbildningen, inteenbart inom strandskyddsområden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fastighetsbildning inomstrandskyddsområde.
mot · GI02Bo411 · 1995-01-25 00:00:00 — att beslutar att stärka den boendes ställninggentemot oseriösa hyresvärdar i enlighet med vad somanförts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fastighetsskatten böravvecklas,112. att beslutar sänka fastighetsskatten till 1,5 %av taxeringsvärdet från ,113. att hos regeringen begär förslag om slopadfastighetsskatt och införande av enschablonintäktsbeskattning för småhus och bostadsrätter ienlighet med vad som anförts i motionen,114. att hos regeringen begär förslag om ettbosparande i enlighet med vad som anförts i motionen,15. att beslutar om förbud mot sådant kommunaltstöd till egna fastighetsföretag som medför att konkurrensensnedvrids, i enlighet med vad som anförts i motionen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadspolitiken.
mot · GI02Bo413 · 1995-01-25 00:00:00 — Den förra socialdemokratiska regeringen tog initiativ översyn av hyreslagstiftningen genom en särskild statligutredning. Utredningsarbetet avbröts av den borgerligaregeringen och endast delar av utredningsförslaget harbehandlats av . Behovet av förändringar kvarstår.Bland annat bör det införas regler om skyldighet förhyresvärd att avisera hyran. Ett sådant krav är rimligteftersom försumlighet med hyran kan medföra atthyresgästen blir tvungen att flytta från bostaden.Vidare bör det vara möjligt att få tillstånd att hyra utlägenheten i andra hand , t.ex. omhyresgästen vill pröva ett samboförhållande eller när någonfår svårt att tillfälligt klara hyran t.ex. på grund avarbetslöshet.Det finns behov av ytterligare ändringar. För att kunnaförhindra s.k. fastighetsplundring bör hyresgäster kunnadeponera hyran på ett tidigare stadium än vad nu är tillåtet.Hyresvärdar som säger upp hyresavtalet bör få utökadskyldighet att meddela socialförvaltningen eftersom allt flerhyresgäster får lämna sina bostäder för att de inte klararhyran. Vidare bör hyresvärden åläggas ett strikt ansvar förskador som drabbar hyresgästen t.ex. vid vatten- ochbrandskador som hyresgästen inte är vållande till.Det behövs också skärpningar av förvärvslagstiftningen.En särskild utredare har på den borgerliga regeringensuppdrag sett över förvärvslagstiftningen men slutsatsen blevatt lagen föreslås upphävas. Dock talar all erfarenhet för attkraven måste skärpas på vem som skall få ägahyresfastigheter. En skärpning är av betydelse inte bara förhyresgästerna utan skulle också vara av stor nytta för olikafordringsägare i fastighetsbranschen som banker ochenergileverantörer.Mot denna bakgrund är det angeläget att fullföljautredningsarbetet om hyreslagen och förvärvslagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av hyreslagen ochförvärvslagen.
mot · GI02Bo414 · 1995-01-25 00:00:00 — Formerna för ekonomisk brottslighet hittar ständigt nyavägar. Ett av de senaste knepen är att ''plundrahyresfastigheter''. Bolaget som äger fastigheten säljer det tillett annat som under en övergångstid bara står förinkomsterna, dvs. tar in hyrorna från hyresgästerna. Detursprungliga bolaget skall sköta utgiftssidan, betala räntoroch amorteringar. I stället för att göra detta upplöser manbolagsstyrelsen, som då inte tar ansvar för vad som gäller idet upprättade köpeavtalet. Skulderna växer och deinbetalade hyresintäkterna används till annat. Ett sätt attmotverka detta är att hyresgästerna måste godkänna enförsäljning för att den skall kunna genomföras. Detta kräveren ändring av förvärvslagstiftningen. Kraven måste skärpasför vem som skall få äga hyresfastigheter. En skärpning ärinte bara av betydelse för hyresgästerna, utan skulle ocksåvara till stor nytta för olika fordringsägare ifastighetsbranschen, liksom banker och energileverantörer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändring av förvärvslagstiftningen vidfastighetsförsäljning.
mot · GI02Bo501 · 1995-01-25 00:00:00 — är en av de vackraste och mest välkändakanallederna i . Tillsammans med den nu upprustadeGöta kanal utgör en turistattraktion av stortvärde, och inte minst möjligheterna att locka utländskabåtturister till denna vackra led är goda.Kanalen har stor betydelse för turistnäringen i ,och den utgör ett viktigt kulturhistoriskt minnesmärke överen svunnen epok. På samma sätt som andra liknandeminnesmärken bevarats, så bör även bevarasoch K-märkas.Kanalen har genomgått en välbehövligupprustning och dess fortlevnad förefaller tryggad för denärmaste åren.Det är nu en angelägen uppgift att öka trafiken på kanalenoch därmed även turismen i denna del av landet. En stor''marknad'' för är de många -- oftautländska -- fritidsbåtar som passerar Götakanal. Många av dessa kan förmodligen tänka sig att förlängasin vistelse i och tillbringa iDalsland.Dessvärre korsas kanalen av ett antal kraftledningar sombegränsar den segelfria höjden i kanalsystemet ,en fri höjd som är helt otillräcklig för merparten av de störresegelbåtar som kan bli aktuella.I det fortsatta upprustningsarbetet för kanalmåste därför hänsyn tas till behovet av en ökad seglingsfrihöjd i kanalystemet. Befintliga luftledningar bör på siktersättas med sjökablar, och framtida broar över kanalen fårej heller planeras så att den seglingsfria höjden begränsas ochden nu genomförda upprustningen därmed till stora delar blirmeningslös. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av tillräcklig seglingsfri höjdvid planeringen av framtida anläggningar som passerarDalslands kanal.