mot · GI02Fi34 · 1995-05-10 00:00:00 — Först efter en folkomröstning eller ett eventuelltriksdagsbeslut om att skall delta i EMU:s tredjeetapp så är det nödvändigt att genomföra de av regeringennu föreslagna förändringarna.3 KommunernaKommunernas självstyre bör stärkas dels genom minskaddetaljstyrning av statsmakten och dels genom utökadbeskattningsrätt i vissa avseenden. Regeringens förslag omett fortsatt samlat anslag till kommunerna baserat påinvånarantalet och den aviserade avregleringen i övrigtverkar i önskvärd riktning.Förslagen borde emellertid ha kompletterats med t.ex. rättför kommunerna att ta ut miljöskatt på fordonsbränslen. Detär viktigt att kommunerna i utökad utsträckning kan användasig av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken och då ärlokala miljöskatter en viktig komponent. Lokala behov ochlokala förutsättningar talar för vidgat självbestämmande förkommuner i dessa frågor. En utökad beskattningsrätt bordeockså kunna innefatta fastighetsskatt, vilket förutsätter attstaten avvecklar den statliga fastighetsskatten. Regeringenborde återkomma till med förslag om utökadkommunal beskattningsrätt under det kommande budgetåret.Regeringen förslår en långtgående inkomstutjämningmellan kommunerna. Vi i De Gröna anser att förslaget är braoch bör genomföras. Regeringen föreslår också ettutjämningssystem för kommunernas kostnader. Vi anser attdet är bra att kostnadsutjämningen endast gäller strukturellafaktorer som kommunerna har små eller inga möjligheter attpåverka. Justering kan komma att behöva göras i en del avfaktorerna, och vi instämmer därför i regeringens förslag attomgående följa upp hur det nya systemet verkar för att kunnajustera faktorerna redan om två år.Det nya inkomst- och kostnadsutjämningssystemen ställeremellertid ökade krav på regionalpolitiken. Det nuvarandeutjämningssystemet innehåller bl.a. viktiga regionalpolitiskahänsynstaganden som endast i mindre utsträckning finnskvar i det nya systemet. De Gröna föreslår därför ett nyttregionalpolitiskt stöd till kommuner förnäringslivsutveckling. Vi föreslår också ett nytt stöd till attförbättra infrastrukturen vad gäller telekommunikationerna istödområdena. Totalt tillför dessa anslag 1,5 miljarderkronor till utsattta regioner under budgetåret 95/96 (18 mån).Dessa förslag återfinns i vår partimotion 1994/95:A47 omregionalpolitiken med anledning av prop. 94/95:161.Regeringens förslag om statligt bidrag till kommunsektorninnebär att kommunerna inte kompenseras för minskadeinkomster till följd av höjd egenavgift . Detrör sig om sammantaget , vilket motsvarar 5miljarder kronor mindre i skatteinkomster förkommunsektorn . Det medför en åtstramning påkommunerna som slår direkt på välfärdens kärnområden;vården, omsorgen och skolan. Vi i De Gröna anser attvälfärdens kärna, liksom de mest utsatta grupperna ochlåginkomsttagare, i allt väsentlig ska undantas frånsparbetingen. Vi anser att ett utökat sparande istället kangöras i bidrag och ersättningar till medel- ochhöginkomsttagare, till företag och i utgifter till militär,motorvägar och ineffektiva arbetsmarknadsåtgärder.Vi förslår därför att kommunerna ska kompenseras förminskade inkomster på grund av höjda egenavgifter. Dettasker delvis genom vårt förslag om skatteväxling som medförlägre arbetsgivaravgifter också för kommunerna. Dennaskatteväxling motsvara sänkning avarbetsgivaravgifter. Därutöver föreslår vi att den höjningmed som genomfördes från 1/1 1995 för attfinansiera EU-avgifterna ska tas tillbaka och bl.a. ersättasmed höjd bolagsskatt.Som redan sagts anser vi att statens bidrag tillkommunerna i huvudsak ska ske genom ett samlat bidragmed frihet för kommunerna att själva fördela denna resurs. Iett avseende anser vi emellertid att det riktade bidraget börvara kvar och det gäller missbrukarvård och ungdomsvård.Med hänsyn till ökad förekomst och användning av drogertill följd av EU-medlemskapet anser vi att staten även nästabudgetår bör ge riktat bidrag till missbrukarvård ochungdomsvård.I vår beräkning av statligt utjämningsbidrag till kommuneroch landsting är det i huvudsak två förändringar sompåverkar. Vi föreslår en skatteväxling där energi- ochmiljöskatter höjs och arbetsgivaravgifter sänks. Detta gynnarkommunsektorn som är arbetsintensiv. Vi beräknar att vårtförslag till sänkt arbetsgivaravgift på från1/1 1996 medför minskade kostnader för kommunsektornmed 1996. Kommunsektorns förlust förhöjda egenavgifter beräknas till för år1996. Även kommunsektorn träffas till viss del av våraförslag till höjda energi- och miljöskatter. Vi föreslår därföratt kommunsektorn får behålla hela förtjänsten somsänkningen av arbetsgivaravgifterna medför. Med hänsyn tillatt det riktade anslaget till missbrukarvården bibehålls, blirujämningsbidraget för primärkommunerna 39 109 miljonerkronor. Utjämningsbidraget till landstingen blir oförändrat8 292 miljoner kronor.4 BudgetpolitikenDe Gröna kritiserade regeringens förslag till statsbudgetför 1995/96 dels för att innehålla otillräckliga besparingaroch dels för att de besparingar som föreslogs i många falllagts ett eller bort i tiden. I regeringens vårbudget haråtskilliga besparingsförslag tidigarelagts. Ytterligarebesparingar föreslås för att täcka nytillkommande ochoförutsedda utgifter. Sammantaget förstärks budgetsaldotmed några få miljarder kronor.Regeringens vårbudget måste därför ses som en förbättringi detta avseende gentemot vad som ursprungligen föreslogs.Våra krav har delvis tillgodosetts både vad gäller denallmänna inriktningen på budgetpolitiken och vad gäller enrad enskildheter.Vi anser emellertid att ytterligare besparingar kan och börgöras främst inom det militära försvaret, väganslagen ochsocialförsäkringarna.Vi anser också att regeringens besparingsförslag i någrafall fått en direkt olämplig inriktning. Det sistnämnda gällerdels åtstramningar riktade mot välfärdens kärnområden somvård, omsorg och skola, och dels sänkningen av ersättningari socialförsäkringarna till låginkomsttagare.Regeringen har också föreslagit ett antal nya utgifter påarbetsmarknadspolitikens område som vi anser inte börgenomföras. Redan i budgetpropositionen fanns ett flertalmiljardanslag av liknande slag som vi gick emot. Vi anser attarbetsmarknadspolitiken mer måste inriktas på att stimuleraökat företagande, särskilt med inriktning på bättreenergihushållning och långtgående miljöanpassning.Arbetstillfällen kommer i hög grad inom miljö-, tjänste-,informations- och högteknologisektorerna.Arbetsgivaravgifterna måste sänkas och ersättas med högremiljö- och energiskatter. Arbetstiden måste också sänkas avbåde arbetsmarknadspolitiska och sociala skäl. Vi motsätteross den höjning av arbetsgivaravgifterna som genomfördes ivintras som ett led i finansieringen av EU-avgiften. Iställetförslår vi nu bl.a. höjd bolagsskatt.5 Förslag till reviderad statsbudgetSammantaget innebär våra förslag att statens utgifter /96 (18 månader) minskar med 6,7 miljarderkronor jämfört med vad regeringen föreslår i sin vårbudget.De åtgärder vi föreslår på statens inkomstsida ger ihuvudsak ingen nettoeffekt. Vi förslår att skatt på arbeteersätts med skatt på miljöpåverkan och energi. För attkompensera hushållen för ökad energibeskattning har vitidigare föreslagit sänkt matmoms. Vi accepterar såledesregeringens föreslagna matmomssänkning som en del av vårteget skatteväxlingspaket.Vi har i vårt tidigare budgetförslag föreslagit vissaskattesänkningar på företagande. Dessa förslag tillgodosesdelvis i regeringens förslag. Med hänsyn till fortsatt högtränteläge är det angeläget att finna sätt att underlätta förföretagen att öka sina investeringar. De är särskilt små ochmedelstora företag som uppvisar stora svårigheter att ordnasin kapitalförsörjning. Vi har inom regionalpolitiken i ensärskild motion föreslagit vissa näringslivsstimulerandeåtgärder med den här inriktningen. Sammantaget medför deen budgetbelastning på ytterligare 1,5 miljarder kronor.Regeringens förslag om riskkapitalavdrag bör permanentas.Sammantaget innebär våra förslag att statens inkomster /96 minskar med jämförmed regeringens förslag.Vårt samlade budgetförslag innebär således att statensunderskott blir , eller 5,4 miljarderkronor mindre än vad regeringen föreslår.Vårt budgetförslag innebär att statens upplåning minskasmed 5,4 miljarder kronor.Med vårt förslag uppnås budgetbalans snabbare och viräknar med att staten bör kunna börja minska statsskuldenfrån . Det är än vad som blir fallet iregeringens förslag.5.1 Sammanställning av förslagenSom framgår av den mer detaljerade redovisningen nedanså innebär De Grönas reviderade budgetförslag /96 minskade statliga inkomster med nära1,och minskade statliga utgifter med 8,1miljarder kronor. Förslaget ger således enbudgetförstärkning på knappt 5,4 miljarder jämfört medregeringens förslag.Summering av statens inkomster och utgifter i De grönasreviderade budgetalternativ 1995/96 (18 mån)mp förslagändring milj. kr.milj. kr.Inkomster741 117--1 383Utgiftsanslag951 367--6 775Minskade anslagsbehållningar10000Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto--30000Summa utgifter949 367--8130,92Underskott--208 2506447,74Minskat upplåningsbehov5 3925.2 Skatter m.m.Sammanställning av De Grönas ändringsförslag ikompletterings- propositionen 1995Statsbudgetens inkomsterändring kommentarbudgeteffekt1000Skatter m.m.1100Skatt på inkomst--225brutet tak--700--300glesbygdsavdrag 1200Arbetsgivaravgifter--13404''skatteväxling''--9900ej EU höjning(totalt )1400Skatt på varor och tjänster1411Mervärdesskatt--1,175sänkt moms inr. transp.--400ej moms dagspress1424Tobaksskatt12801425Skatt på spritdrycker2383,upp för alkohol1426Skatt på vin348,761427Skatt på maltdrycker396,091452Skatt på annonser ochreklam33514 %, ej dagspressMiljöskatt på kärnkraft 10öre/kWh3900regeringens höjningdragenKoldioxidskatt /kgm.m.3800regeringens höjningdragenVattenkraftskatt /kWhm.m.1900regeringens höjningdragenHöjd dieselskatt /liter1367regeringens höjningdragenAvfallsskatt1270Höjt kostnadsansvar ibensinskatt1000växla till arb.avgifter:Skatt på naturgrus16713404Höjd miljödiff. fordonsskatt istället för accisAvgifter på handelsgödseloch bekämpningmedel m.m.2400Höjd bolagsskatt till 31 %3000SUMMA ÄNDRINGAR--1 383Som en konsekvens av den skattepolitik vi vill föra delarvi inte regeringens uppfattning beträffande statsbudgetensinkomster för budgetåret.Beträffande inkomstskatt för fysiska personer ger våraförslag mindre än vad som föreslås ipropositionen. Skälen är att vi vill införa ett brutet tak isocialförsäkringssystemet (- 225 milj), vi avvisar förslagetom sänkning av grundavdraget (- 700 milj) och vi vill anseratt man skall införa ett särskilt skatteavdrag för människorsom bor i glesbygd (- 300 milj).För inkomstskatt för juridiska personer föreslår vi enhöjning , från till 31 %.Budgetförstärkningen beräknas till 3 000 miljoner kronor.ArbetsgivaravgifterArbetsgivaravgifterna sänks med ,vilket innebär , förutom den speciella reduktion viredovisar nedan. Sänkta arbetsgivaravgifter gynnar bl averkstadsindustrin och hemmaindustrin. Regeringenshöjning av arbetsgivaravgiften på som ettled i finansieringen av EU-avgiften sänks åter. Beloppetmotsvarande ingår iskatteväxlingspaketet.Sänkt momsVi föreslår att momsen sänks, som ett led i skatteväxlingen,för att kompensera hushållen för höjda energiskatter. Genommedlemskapet i EU förhindras den mest miljöoptimalamomssänkningen (nollmoms på kollektivtrafik ochmiljömärkta produkter). Vi föreslår att momssatsen förinrikes transporter sänks till , vilket är den lägsta tillåtnai unionen. Detta beräknas innebära en budgetförsvagning på1,. Förslaget innebär att hushållen fårmer att röra sig med, vilket även kan ses som enkompensation för höjda miljöskatter.Ingen moms på dagspressVi föreslår att dagspressen inte ska momsbeläggas. Det geren utgiftsökning på 400 miljoner kronor.Miljörelaterande inkomstförstärkningarSyftet med miljöskatter är att minska miljöbelastningen.Känsligheten för att skattebasen med tiden minskar skiljersig åt mellan olika skatter. Hur den totala skatteintäktenpåverkas beror dels på denna känslighet men också på hurmycket man höjer skatten. Vi har tagit hänsyn till dessaskillnader i våra beräkningar av skatteinkomsterna, vilkaredovisas i tabellen nedan.skatteintäkt (milj kr)1996 (12 mån)19971998CO24 6004 4003 900Kärnkraft4 6004 4004 100Vatten3 3003 1002 900Diesel2 1001 8001 500Avfall1 300700400Grus20010050KoldioxidskattenHöjd koldioxidskatt från nuvarande /kg till 50öre/kg. Skatten ska vara generell, dvs även gälla industrin,för alla utsläpp av koldioxid från fossila bränslen. Förbudgetåret beräknas en nettointäkt på 3,8 miljarder kronorutöver regeringens förslag räknat på 18 månader.Koldioxidskatt slår rätt eftersom den belastar exportindustrinmer än hemmaindustrin, vilket är en rimlig fördelning medtanke på de devalveringsvinster som exportindustrin gjort.Industri där denna breddning av koldioxidskatten medförmycket stora kostnader, även med hänsyn tagen till de sänktaarbetsgivaravgifterna, ska kunna ansöka om nedsättning. Detska kopplas till en plan för reducering av utsläppen.Koldioxidskatten är relativt stabil under en långövergångsperiod.UranskattMiljöskatt på kärnkraft ökas med motsvarande /kWhför att inte kärnkraften skall gynnas jämfört med fossilabränslen. Skatten beräknas ge utöverregeringens förslag och utgör en bra start i en skatteväxlingeftersom den är lätt att administrera. Den stimulerar ocksåen avveckling av kärnkraften och kan därmed ses som entillfällig skatt att utnyttja när budgetunderskottet är stort.VattenkraftsskattVattenkraftsskatten höjs med motsvarande /kWhjämfört med nu gällande priser införs. Skatten är stabil ochberäknas ge utöver regeringens förslag.DieselskattHöjning av dieselskatten med /liter jämfört med nugällande priser beräknas ge och innebäratt diesel likställs med bensin. Landsvägstransporter av godsfår betala en större del av de externa kostnaderna som följer.BensinskattVi föreslår en ökning av kostnadsansvaret med hänsyn tillhälsoeffekter av utsläppen som orsakas av bilkörning.Ökningen ger en skatteintäkt på . (Vi föreslårockså enligt ovan en höjning av koldioxidskatten med 15öre/kg. Detta blir för bensinens del /liter. Densammantagna punktskattehöjningen av bensinskatten blirdärmed /liter. Om man tar hänsyn till momseffektenblir det /liter.) Glesbygdsbor kompenseras genom ettsärskilt skatteavdrag på (se nedan).AvfallsskattAvfallskatt införs enligt förslaget i SOU 1994:114 ochberäknas ge ca . Framför allt lägger viskatten på byggnadsavfall; se separat motion.Skatt på naturgrusEn ny skatt på uttag av naturgrus föreslås införas. Inkomsterna beräknas bli ca 0,2 miljarderkronor.GlesbygdsavdragFör att kompensera glesbygdsboende föreslår vi ettgenerellt avdrag på för de som bor i glesbygd. Förungdomar och pensionärer föreslås halvt avdrag, dvs 1000kr. Detta beräknas medföra ca 300 miljoner i minskadeskatteintäkter.Höjd skatt på alkohol och tobakVi föreslår höjd skatt på alkohol och tobak. Detta är attbetrakta som ett kostnadsansvar för de kostnader som bruketav alkohol och tobak orsakar samhället bl.a. i form av vårdoch omsorg. Den höjda skatten på sprit, vin och maltdryckerberäknas ge 3,1 miljarder i skatteintäkter. Den höjdatobaksskatten beräknas ge 1,3 miljarder i skatteintäkter.Höjd reklamskattVi föreslår att den högre reklamskattesatsen höjs frånnuvarande till . Detta beräknas ge 288 miljarderoch bekostar delvis våra högre ambitioner på kulturområdet.Annonser i allmän nyhetstidning berörs inte av förslaget.Höjda avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedelFör att snabba på omställningen till ett ekologiskt lantbrukföreslår vi en höjning av avgifterna för handelsgödsel ochbekämpningsmedel med 2.400 miljoner kronor.Försäljningsskatt på fordonIstället för den föreslagna höjningen av försäljningsskattenföreslår vi att man höjer fordonsskatten och differentierardenna utifrån miljöklassning. Förslaget är budgetneutraltmen kan ge betydande miljövinster.5.3 UtgiftsanslagenKp 95: sammanfattning av De Grönas ändringsförslagStatsbudgetens utgiftermpändring kommentarbudgeteffektIII.Utrikesdepartementet--9231Bidrag till intern. utvecklingsprogram--360bibehållet res.anslagUtvecklingssamarbete genom SIDA--235bibehållet res.anslagStöd till ek. reformer och skuld-lättnader--270bibehållet res.anslagU-landsforskning genom SAREC--40bibehållet res.anslagProjektbistånd till vissa länder m.m.--25bibehållet res.anslag 6Europainformation7nej tackIV.Försvarsdepartementet7000A.Försvarsmakten m.m.1Försvarsmakten7000nedrustningV.Socialdepartementet2 0772Bostadsbidrag0brutet tak 3Föräldraförsäkring496brutet takB.1Sjukpenning, sjuklön m.m.3 218brutet takLäkemedelsförmån 2Sjukvårdsförmåner 5Förtidspensioner brutet tak 12000Bidrag till missbrukarvård o ungdomsvård--645ej till påsenVI.Kommunikationsdepartementet1972,5A.Infrastruktur 1Vägverket160miljöanpassning 3Byggande av vägar4850ej motorvägar/broar 4Byggande av länstrafikanläggningar--700Bidrag till enskilda vägar--500 11Nyinvesteringar i stomjärnvägar--1737,5E2Köp av interregional persontrafik på järnväg--100VII.Finansdepartementet--1 791G.1Statligt utjämningsbidrag till kommuner--1 035full kompensation 2Skatteutjämningsbidrag till landsting--756full kompensationIII.Utbildningsdepartementet--1043C.Universitet och högskolor--187,5doktorandtj.E.Studiestöd m.m.--127,5 5Vuxenstudiestöd--448Barntillägg--280IX.Jordbruksdepartementet--502,315B.Jordbruk och trädgårdsnäring 3Stöd till jordbrukets företags-hälsovård--300avbytarverks.4Rådgivning och utbildning--75 6Stöd till sockerbruket på --6,25 9Regionala stöd till jordbruket374D.1Sametinget--5sam. nat.scenF.Växtskydd och jordbrukets miljöfrågor 3Statens växtsortnämnd--4G.Livsmedel 8Konsument- och marknadsföringsåtg.--13HUtbildning och forskning 1Sverige --254 2Skogs- och jordbrukets forskningsråd--219,065X.Arbetsmarknadsdepartementet3656,69A.Arbetsmarknad 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder450ej pendel-flyttbidr.5Bidrag till arbetslöshetsersättningm.m.3206,69arbetsdelning, brutet takXI.Kulturdepartementet--642,5B.4Centrala museer--15tre nya 8Stöd till icke-statliga kulturlokaler--22,5C.10Bidrag till , Operan,--50ej besparingD.1Radio- och --555XII.Näringsdepartementet--2192,193A.Näringspolitik m.m.1Närings- och teknikutvecklingsverket80,992 3Främjande av kvinnors företagande--504Bidrag till tekniköverföring50 5Investeringsfrämjande26,75 6Turistfrämjande49,5Näringpengar till k:nr regionalpolitik-1000Tele-infra struktur--500F.Teknisk forskning och utveckling 1Teknisk forskning och utveckling266,465 6Bidrag till Ingenjörsvetenskaps-akademien4,1G.Bygg- och bostadsväsende 15Bidrag till ekologiskt byggande--100nytt anslagErsättning för renar till skyddav rovdjur--20Bidr. och förnybaraenergikällor-1000nytt anslagXIII.Civildepartementet--21,75C.1Konsumentverket--7 3Konsumentorganisationer--3E.2Stöd till kooperativ utveckling--10,75 5Bidrag till kvinnoorganisationer--1roksXIV.Miljödepartementet--815,008A.Miljövård 1Statens naturvårdsverk--71,676bibehållet 2Bidrag till miljöarbete--10Agenda 21 3Bidrag till kalkning--60bibehållet 4Investeringar på miljöområdet--214,332bibehållet 5Miljöforskning--62bibehållet 6Sanering och återställning--50nytt program 15Bidrag till information om genteknik--50nytt anslagÅtgärder för att rena --49bibeh. res.anslagBidrag till miljöarbete --2bibeh. res.anslagLandskapsvård--246bibeh. anslagSUMMA ÄNDRINGAR6 775 5.3.1 UtrikesdepartementetVi motsätter oss regeringens förslag att dra in medel påårets reservationsanslag Bidrag till internationellabiståndsprogram, Utvecklingssamarbete genom SIDA, Stödtill ekonomiska reformer och skuldlättnader, U-landsforskning genom SAREC och Projektbistånd till vissaländer m.m. Dessa medel ska ju gå till mycket illa utsattamänniskor i fattiga länder med skriande behov.Regeringen föreslår att ytterligare skaanslås till Europainformation m.m. Med hänsyn till deninriktning på ensidig skönmålning denna information hittillsuppvisat avslår vi den föreslagna ökningen av anslaget.5.3.3 FörsvarsdepartementetMiljöpartiet de gröna vidhåller besparingskraven som vitidigare har framfört på inomFörsvarsdepartementets verksamhetsområde. Miljöpartietsparar inom anslag A1. Försvarsmakten.Miljöpartiet har i motion 1994/95: Fö205 tidigare framförten stärkning av samt delar av det civilaförsvaret, jämfört med vad regeringen föreslog i1994/95:100 Bilaga 5, vi står fast vid vårt ställningstagande,men avvaktar i detta avseende vad arbetet iförsvarsberedningen leder fram till.Det militära hotet mot kan inte motivera denförsvarsorganisation som vi har , eller de satsningar påmilitärt materiel som görs. Det är framför allt påmaterielsidan, beställningar och utveckling av materiel, somvi vill spara. Det gör vi också långsiktigt med konsekvenseräven efter detta budgetår genom att vi vill avbrytakostsamma utvecklingsprojekt som t.ex. Ubåt 2000 ochdelserie tre av . Vi har reserverat oss mot att geregeringen bemyndigande att beställa försvarsmateriel upptill en kostnad av efter 1995/96. Vibedömer att 34,4 miljarder är erforderligt för att kunnalikvidera tecknade materielkontrakt. Behovet av nyamaterielbeställningar bör i sin helhet prövas i det kommandeförsvarsbeslutet och en ny bemyndiganderam bestämmas ianslutning härtill.Miljöpartiet förordar en vidgad hotbild som innefattar bl.a.miljömässiga hot, hot som uppkommer genom ökandeklyftor mellan den ekonomiskt rikare delen av världen ochden ekonomiskt fattiga, samt ökande sociala skillnader inomvårt eget land. Vi har närmare utvecklat vår syn påförsvarspolitiken i motion 1994/95:Fö201.5.3.4 SocialdepartementetRegeringen förslår att ersättningsnivån iföräldraförsäkringen och sjukpenningen ska sänkas frånnuvarande till . Vi motsätter oss förslaget. Viföreslår istället att ersättningsnivån ska bibehållas vidupp till /månad. För inkomster därutöver förslår viatt ersättningsnivån ska halveras till 40 %.De totala besparingarna för ''brutet tak'' utfaller enligtföljande på kalenderår:Arbetsmarknad600 milj(innebär att taket i arbetslöshetsförsäkringen höjs från 564kr/dag till /dag)Föräldraförsäkring300 miljSjukpenning1.600 miljSjuklön2.400 milj(arbetsgivarens minskade kostnader neutraliseras genomhöjd extra koldioxidskatt eller, i andra hand, återförande avden tidigare delen av arbetsgivaravgifter)Ökat bostöd-- 12 5milj(ökat bostadsbidrag som följd av reformen)Minskad statlig skatt-- 350 miljRegeringen föreslår en höjning av gränsen förläkemedelskostnader till för första läkemedlet och 60kr för andra och tredje, vid samma inköpstillfälle.Miljöpartiet anser det olämpligt att genomföra dennaändring under pågående utredning om läkemedelkostnader.Många av de socialpolitiska besparingar som genomförtsunder budgetåret har skett utan tillfredsställandekonsekvensanalys av de ekonomiska effekterna för socialtutsatta individer. Besparingar som sker under sådanapremisser riskerar att medföra nya social kostnader i form avökat socialbidragsberoende och ökad utslagning.Miljöpartiet avser därför att återkomma i frågan angåendehöjd gräns för läkemedelskostnader. Vi anser emellertid attregeringen redan nu bör tillsätta en parlamentarisk kommittésom utreder hur de senaste årens besparingar slår mot utsattagrupper och långinkomsttagare i syfte att ta fram förslag tillatt mildra effekten.Regeringen föreslår att anslaget Bidrag till missbrukarvårdoch ungdomsvård ska avskaffas. Medlen förs istället över till''påsen'' till kommunerna. Vi anser emellertid att dettaanslag även fortsättningsvis bör vara riktat, detta med hänsyntill det växande behov av främst missbrukarvård EU-inträdetriskerar medföra.5.3.5 KommunikationsdepartementetSverige bör anpassa infrastrukturinvesteringarna eftersåväl miljöhänsyn som hänsyn till statens ansträngdafinanser. Självklart måste även fler aspekter beaktas såsomsäkerhet, service, behov m.m. I och med Sverigesmedlemskap i krävs en aktiv trafikpolitik som medvetetsyftar till att miljöanpassa transporterna. har desenaste åren halkat långt efter i miljöutvecklingsrankningenoch befinner sig på fjärde sämsta plats iOECD.