mot · GI02So468 · 1995-01-25 00:00:00 — Vården i livets slutskede InledningPå få områden inom sjukvården har kunskapsutvecklingen,, varit så snabb som inom vården i livetsslutskede. Vi har fått nya kunskaper om de psykologiskaprocesserna vid livets slutfas. Nya kunskaper har tillkommitnär det gäller möjligheterna att förebygga smärta och ångest,om kostens betydelse och om vikten av att lindra törst. Vårakunskaper har vidare ökat beträffande de anhörigas behovföre och efter en närståendes död. Vi har fått mer kunskapom personalens upplevelser och deras behov av stöd. Alltdetta har ökat våra möjligheter att bereda flera döende envärdig avslutning på livet och ge bättre stöd till de anhöriga.Stödet till de anhöriga är för många avgörande för derasfortsatta liv.De nya kunskaperna har dock inte tagits till vara itillräcklig utsträckning. tillhör, tyvärr, inteföregångsländerna på detta område.EU-engagemangEU-parlamentet uppmärksammade tidigt stora skillnader itillämpningen av de nya kunskaperna i olika länder. Redan1990 uppdrogs åt ministerrådet och att geförslag på lämpliga åtgärder för att lyfta fram vården i livetsslutskede. Sedermera har inom EUdistribuerat rekommendationer för förbättringar av denpalliativa, lindrande, vården. Dessa förslag är antagna av enenig utredning där experter från samtliga EU-länder ochföreträdare från flera samarbetande länder utanför EU ingått.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan har vid upprepade tillfällen behandlats avriksdagen: Ett enigt socialutskott och en enig riksdag ställderedan 1988/89 krav på ökade kunskaper omsmärtbehandlingens möjligheter, vilket gavs regeringen tillkänna (rskr. 1988/89:213). I motion 1992/93:So489framförde m.fl. krav på förbättring avsmärtlindringen inom vården och omsorgen.Socialutskottet har även konstaterat att kunskaper omsmärtbehandling i otillräcklig grad nått ut isjukvårdsorganisationen (1993/94:SoU7).Vården i livets slutskede har också tagits upp i tvåkristdemokratiska motioner (1992/93:So483 och1993/94:So410).Socialutskottet har vidare anfört att utskrivning till annanvårdform inte bör ske utan att särskild hänsyn ska tas tillpatienter som vårdas i livets slutskede och deras anhöriga(1993/94:SoU19).Vid flera tillfällen har på olika sätt begärt attregeringen och skall överväga på vilket sättEU:s förslag att förbättra vården i livets slutskede skalltillämpas i (1992/93:SoU16, 1993/94:SoU7 och1993/94:SoU20). Utskottet och därefter har i sittbetänkande 1993/94:SoU7 utgått ifrån att frågan kommer attbehandlas skyndsamt och att regeringen ska hålla sigunderrättad om utvecklingen och vid behov vidta åtgärder.Livets slutskedeDet stora flertalet av oss kommer att dö den långsammadöden. Under livets slutskede har vi behov av att ta avskedfrån våra närmaste, från vänner och från våra liv. Många försöker summera ihop sinaliv och vill förmedla till sina närmaste och andra vad de anservara viktigt.Livets slutskede kan vara en intensiv period av livet. Denperioden kan bli mycket meningsfylld, med många positivaupplevelser. En förutsättning för detta är dock att vi får hjälpmed att effektivt förebygga bland annat smärta, ångest,andningsbesvär och törst. Det är också viktigt att vi får enanpassad kost och att vi inte får onödiga besvär avmedicinering. För att få en bra vård i livets slutskede krävsatt personalen har en väl anpassad utbildning och erfarenhetså de kan erbjuda hjälp och stöd. Det är oerhört viktigt attpersonalen får tid för att lyssna och upptäcka verkliga behov.Patienten måste känna att det inte föreligger kravom utskrivning om man inte själv önskar det.De anhörigas rollDe anhörigas roll i vården i livets slutskede kan aldrigöverskattas. Att ha en närstående hos sig när slutet nalkas ärför för de allra flesta mycket positivt. Det ger trygghet ochär till stor hjälp. måste stor respekt finnas för densvåra roll som den närstående har. Därför behövs ett gottsamarbete mellan anhöriga och vårdpersonal. Om en svårtsjuk får en god och välanpassad vård kan slutskedet bli enmycket ljus period av livet för den döende och en positivupplevelse att minnas för de närmaste. Men det kan ocksåvara en plågsam, ångestfylld period då människor som gåttgenom livet med bevarad integritet och självförtroende brytsner inför döden.Vissa rekommendationer som EU antagitFlera förslag till förbättringar av vården i livets slutskedefinns redovisade i . Följandeexempel kan nämnas:Vid varje universitetssjukhus bör finnas en enhet förpalliativ vård. Denna ska ha ansvar för utbildning avpersonal, information till myndigheter och allmänhet samtansvara för uppföljning av verksamheten inom regionen.Det bör finnas en särskild specialistkompetens för läkareoch en speciellt anpassad vidareubildning av sjuksköterskori palliativ vård.Det bör finnas dietister och arbetsterapeuter med särskilderfarenhet och utbildning inom området.Det är viktigt att satsa på information och utbildning. Inomkommuner, landsting, kyrkor och andra ideellaorganisationer krävs en ökad medvetenhet om den storabetydelsen av dessa frågor. Vården i livets slutskede kanberikas genom ett större engagemang från den ideellasektorn. Det är viktigt att inse att ett bra slut på livet är likaviktigt som en bra början och att det finns stora möjligheteratt erbjuda en värdig avslutning på livet.På senare tid har vissa åtgärder vidtagits för att lyfta framvården i livets slutskede. tillsattes ettvetenskapligt råd i palliativ vård. har nyligengivit ut anvisningar angående smärtlindring. Vid Linköpingsundervisningssjukhus har landets första palliativa enhetstartat. I ges kurser för sjuksköterskor i palliativ vård.Mindre hospices, hemliknande sjukhem för människor ilivets slutskede, finns på några platser i och dessager en utmärkt vård.Allt detta är bra men det är inte tillräckligt för att fågenomslag i vårt samhälle och på våra institutioner. Därförmåste utvecklingen påskyndas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skyndsamt överväga åtgärderför en utbyggnad av hospiceverksamheten i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att palliativa enheter med ansvarför utbildning och information, , skall finnas ianslutning till alla universitetssjukhus,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökade möjligheter försjuksköterskor att få kompletterande utbildning i vård i livetsslutskede, gärna med stöd av erfarenheter från ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att överväga införande avmedicinsk specialitet i palliativ vård,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sprida information ombetydelsen av dessa frågor till kommuner, landsting,organisationer och sjukvårdspersonal.