mot · GI02Ub905 · 1995-01-25 00:00:00 — Denna kommittés rapportskall läggas till grund för eventuella förändringar igymnasieskolan.3.1 Tilläggsdirektiv för kommittén som följer denpågående utvecklingen i gymnasieskolanKommitténs utvärdering skall speciellt uppmärksammakvaliteten i under-visningens innehåll. Det är viktigt att denökade undervisningen i vissa bas-ämnen verkligen också gertill resultat en ökad kvalitet i kunskapen och att inte prisetför detta, i form av sänkta kunskaper och färdigheter i andraämnen, blir för högt.Många elever har ett annat språk än svenska somhemspråk. Deras situation bör uppmärksammas speciellt.Mycket av det som anförts om hemspråksundervisning förgrundskolan i denna motion gäller även gymnasieskolan(2.3) och skall granskas speciellt av kommittén. För dengrupp gymnasieelever som ännu ej tillägnat sig svenskaspråket så väl att de kan följa undervisningen i alla ämnen ärdet viktigt att stöd kan ges i de ämnen där så behövs.Hemspråksundervisning, som ett av flera ämnen som kanväljas inom ramen för individuellt val, bör också ägnasspeciell uppmärksamhet.Det är också viktigt att man i uppföljningen av den nyagymnasieskolan även uppmärksammar övriga aspekter påskolans uppgifter. Elever som lämnar gymnasieskolan skallframför allt ha med sig en stark lust att lära, en vördnad förlivet och förståelse för miljöfrågornas betydelse för livet påjorden samt en brett förankrad insikt om demokratiskavärden och rättvisa i ett internationellt perspektiv.Gymnasieskolan får inte brista i dessa sina tre viktigahuvuduppgifter. vill att utvärdering i dessaaspekter får en framskjuten plats i direktiven förgymnasiekommitténs arbete.4. Universitet och högskolaKanske är universitet och högskolor den del i den svenskautbildningen som --1994 haft de mestgenomgripande förändringarna. Många förändringar harvarit till det bättre. Så fungerar t.ex. det nyaresursfördelningssystemet någorlunda väl. Många åtgärderrörande universitet och högskolor har emellertid varit hastigtpåkomna och dåligt genomtänkta. Här behövs en översynoch åtgärder för att rätta till uppkomna missförhållanden.Det gäller till exempel de hastiga och svajiga överföringarnaav mycket stora kapital från löntagarfonderna till nystartadestiftelser för forskning. En dylik låsning av stora resurservisade sig obetänksamt och har resulterat i ökade svårigheteratt frigöra resurser för att åtgärda de brister somgrundforskningen vid svenska universitet och högskolor drasmed sedan lång tid.Grundutbildningen har fått en relativt bra organisation.Forskarutbildningen har emellertid försämrats, yngreforskares möjligheter har inte förbättrats ochgrundforskningens resurser är otillräckliga och osäkra.Problemet med snedrekrytering, såväl social snedrekryteringsom skev könsfördelning, har inte beaktats och låsningen avtjänstestrukturen har lett till ett i internationella hänseendenmycket stelt system. Här behövs åtgärder av olika slag påalla nivåer men framför allt inom högre utbildning(forskarutbildning) och universitetsforskningen.4.1 GrundutbildningGrundutbildningen har omstrukturerats med i vissaavseenden goda resultat. Ett myller av linjer har reduceratstill en mer flexibel och överskådlig struktur, bättre anpassadtill studenternas behov av fria val av studievägar. Bristandeöverskådlighet är dock fortfarande ett problem liksomsvårigheter för tvärvetenskapliga utbildningar överfakultetsgränserna.4.1.1 Förbättrad yrkesutbildningMånga yrkesutbildningar ligger kvar eller har förts inunder universitet och högskolor med motiveringen attgrundutbildningen skall vara forskningsanknuten. Det äremellertid långt ifrån självklart att detta gagnar allayrkesutbildningar. Hushållslärare, vårdpersonal, psykologer,o s v har kanske inte i första hand behov av att få utbildningi forskningsmetodik och egen vetenskaplig verksamhet.Många utbildningar förflackas och blir otydliga genom attlärare i utbildningen har sina kvalifikationer inomämnesområdets vetenskapliga del men kanske saknar denyrkesmässiga erfarenheten. Många klagar över attutbildningar inte ger en yrkesidentitet, att undervisandepersonal inte duger som yrkesförebilder, att undervisningeninte sker i nära kontakt med den verklighet som yrket sedangäller, etc. föreslår att en utredning tillsätts föratt ta fram förslag till en lämplig utformning av de renayrkesutbildningar som är förlagda till universitet ochhögskolor och utarbetar förslag till hur dessa utbildningarbäst lokaliseras och struktureras.4.1.2 Studiefinansiering med rimligare villkorStudiestödet för grundutbildningen skall ses över och detnuvarande systemet ersättas med ett system som inte ledertill orimlig skuldsättning med näst intill omöjligaåterbetalningsformer. Systemet får inte heller låsas genom såhårda krav på studietakt att studenter avskräcks från att väljamer krävande utbildningar eller att institutioner frestas tillstudiemedelsvänliga kurser där genomströmningen äröverdrivet snabb.4.1.3 för tågresor skall var kvarRegeringen förslår att nuvarande nedsättningar förstuderandes resor tas bort. bör även ifortsättningen gälla för reserabatter enligt tidigare regler.Miljöpartiet avsätter för ändamålet ibudgetmotionen.4.1.4 Underlätta ämneskombinationer överfakultetsgränsernaMöjligheter att fritt välja ämneskombinationer skallunderlättas. Kurserna bör utformas så att det i störreutsträckning än vad som är fallet går att kombinera ämnenfrån olika fakulteter, t.ex. tekniska ämnen med biologi ochpsykologi. Denna typ av tvärvetenskapliga utbildningsvägarmåste aktivt underlättas för att de av hävd hårdarestriktionerna för denna typ av tvärvetenskapliga studierskall kunna brytas. Universiteten bör öka samordningen ikursplaneringen och förbättra informationen till studenternaom olika möjligheter till ämneskombinationer.4.1.5 Utbildning för ekotekniker och miljöekonomerEn yrkesgrupp som samhället kommer attefterfråga är ekotekniker, d.v.s. personer med utbildninginom teknik och biologi, teknik och medicin , ekonomi ochbiologi och med gedigen kunskap i ekologi. Personal somhar kunskap inom gränsområdet mellan biologi, ekologi,ekonomi och teknik behövs i arbetet att anpassa byggnation,sophantering, avloppsrening, energiproduktion,varuproduktion och återvinning, dricksvattenhantering, o s vtill moderna krav. Denna personal behövs för attmiljövänligare alternativ skall kunna ersätta otidsenligalösningar som genom tradition har fäste i den nuvarandeverksamheten. Deras kunskap kan också bidra till att nuverksamma, traditionellt utbildade ingenjörer och ekonomerfår lättare att ta till sig nya tekniker och nya synsätt.Dylika utbildningar har införts i mindre skala och då oftai speciella syften, t.ex. utbildning av miljöskyddsinspektörer.Behovet av miljökunnig personal inom olika sektorer(teknik, trafik, ekonomi, etc) bör kartläggas. Vi föreslår atten utredning tillsätts för att utvärdera existerandeutbildningar på området samt med ledning av dennautvärdering utarbeta ett förslag till en ordnad utbildning i storskala av de olika ekotekniker, miljöekonomer och miljö- ochhälsoskyddsinspektörer som behövs för att möjliggöra eneffektiv övergång till ett hållbart samhälle.4.1.6 Bruksanvisning för akademiska grundexaminaMånga C- och D- kurser vid universitet och högskolor hardet dubbla syftet att dels vara den bas från vilken destuderande skall fortsätta till forskarutbildningen och dels(för flertalet studerande) vara avslutningen på den utbildningsom ligger till grund för deras yrkesverksamhet. För flertaletämnen vid t.ex. humanistiska och samhällsvetenskapligafakulteter är denna dubbla funktion otydlig. Studenterna vetofta inte ens vilka villkor som gäller för en fortsattforskarutbildning och vad den leder till för arbetsmöjligheter.Inte heller vet de vilka förvärvsmöjligheter som står öppnamed den utbildning som de just genomgått.Samma okunnighet finns på avnämarsidan. Arbetsgivaresåväl inom näringslivet som inom den offentliga sektornsaknar god information om vad olika utbildningar ger föryrkesmässig kompetens. Det duger inte att hävda att mångautbildningar är ''fria'' och inte avser att vara direktayrkesutbildningar. I dessa fall är behovet större än någonsinav en genomlysning av utbildningens möjliga användbarheti samhället. Här bör en myndighet med övergripande ansvar,t.ex. det nya kanslersämbetet, få i uppdrag att med hjälp frånolika universitet och högskolor ta fram brainformationsmaterial-- ett riktat till studenter sominformation inför studieval och yrkesval och ett förmarknaden för rätt utnyttjande av utbildad arbetskraft. Visssådan information finns men är alldeles otillräcklig.4.1.7 Karriärhinder för kvinnor i grundutbildningenSett i stort så råder inte någon allvarlig skevhet ikönsfördelningen i grundutbildningen vid universitet ochhögskolor. Undantag finner vi i vissa ämnesgrupper, t.ex.tekniska och medicinska utbildningar. I dessa senare ämnenkan man förvänta sig en långsam utjämning med tiden.Insatser som behövs handlar sannolikt i första hand om olikatyper av information samt att lärare i gymnasiet i tekniskaämnen uppmärksammar problemet och anpassarpedagogiken så att skillnader i grundinställning till ämnetinitialt inte resulterar i onödiga könsskillnader ikunskapsinhämtande.Trots att ungefär lika många kvinnor som män deltar igrundutbildningen så är det en markant övervikt för mänbland dem som går vidare till forskarutbildning. En del avorsakerna till detta står antagligen att finna igrundutbildningens slutskede. Ofta används det mindreforskningsarbete som utförs på C- och D-nivå som merit vidantagningen till forskarutbildningen. Det finns många teckenpå att män i större utsträckning än kvinnor väljeruppsatsämnen direkt inom handledarens forskningsprojekt.Resultatet blir att kvinnor får en något svårare uppgift samtatt de eventuellt inte är lika välkomna i forskarutbildningensom de manliga studerande som redan arbetar i handledarensprojekt. Institutionerna bör uppmärksammas på dettaproblem och vidtaga åtgärder så att kvinnliga studerande intedrabbas av skillnader i förutsättningar att gå vidare tillforskarutbildning.Tänkbara åtgärder är många och olika för olikainstitutioner; från tydlig information om nackdelarna medolika strategier vid val av uppsatsämne till aktiva åtgärder föratt kompensera brister i handledning och kursgivning.Frågan om skillnader för män och kvinnor vad gäller yttre,institutionella betingelser för studieframgång måste tas påstort allvar. Universiteten bör få tydliga direktiv om behovetav åtgärder samt krav på redovisning av vidtagna åtgärderoch deras resultat (i form av jämnare könsfördelning vidantagning till forskarutbildning).4.2 ForskarutbildningMånga skäl anförs för att forskarutbildningen behöverförbättras. Kvaliteten är hög men kan bli högre och antaletutbildade forskare är för litet. Efter avslutad grundutbildningskall det ta fyra till att genomföra en forskarutbildningvid svenskt universitet. För flertalet studerande tarutbildningen betydligt . Statistiken visar attstuderande vid teknisk eller medicinsk forskarutbildninglyckas betydligt bättre än studerande vid t.ex. humanistiskeller samhällsvetenskaplig fakultet. Detta ger en vissvägledning om var problemet ligger. Det är också så attstuderande med doktorandtjänst har betydligt bättrestudieresultat än sådana som ej har sådan tjänst.Sammanfattningsvis kan man inte oväntat konstatera att högbegåvning, lön och väl ordnad ochgenomtänkt forskarutbildning (väl planerade kurser och brahandledning) leder till effektiva forskarstudier.4.2.1 Doktorandtjänster för effektiv forskarutbildningRegeringen föreslår en återgång från doktorandtjänst tillutbildningsbidrag för forskarstuderande. Förslaget innebären återgång till en situation med försämrade sociala villkorför studenterna och besparingen är inte särskilt stor(skillnaden är /mån för studenten). Miljöpartietföreslår att den tidigare planerade övergången frånutbildningsbidrag till doktorandtjänster fullföljs samt attantalet doktorandtjänster ökas. För ändamålet anslås187 i budgetmotion.4.2.2 Forskningsresurser till yngre forskareDoktorandtjänsterna, som bekostar den forskarstuderandesuppehälle , betalas via universitetsanslag(fakultetsanslag). Däremot finns inga pengar anslagna förden forskning som vederbörande skall bedriva (mycket småbidrag kan erhållas från det helt otillräckligafakultetsanslaget för ograduerade forskares vetenskapligaverksamhet). Detta betyder i praktiken att denforskarstuderande är hänvisad till att använda handledarensutrustning, anslag för datoranvändning, laboratoriemateriel,litteratur, kopiering etc. Detta i sin tur förutsätter att denstuderande verkligen utför sitt avhandlingsarbete inomhandledarens projekt. Handledaren, en universitetsforskare,finansierar vanligtvis sin forskning via anslag frånforskningsråd. Detta beroende mellan handledaren och denforskarstuderande innebär vissa fördelar. Det är lättare atteffektivt fullfölja sina studier när man har tillgång tilllitteratur, apparatur, handledarens kunskap etc. Man hör oftasägas att bästa forskarutbildningen får man om man deltar ien forskargrupp.Självfallet innebär beroendet av handledarens anslagockså en risk för att nya idéer hämmas. Ett annat hinder äratt handledaren ofta inte handleder inom hela sittkompetensområde utan koncentrerar sina insatser onödigthårt på sitt eget aktuella forskningsprojekt. Detta leder till enbegränsning av bredden i forskarutbildningen.Det tycks vara så att kvinnor i forskarutbildningen oftareän män väljer egna avhandlingsämnen, ämnen som inte fallerdirekt inom någon handledares projekt. Detta medför svårarestudieförhållanden med mindre resurser och hjälp förkvinnor. Studietiden blir längre. Till bilden hör också atthandledarna som regel är män (avhandledarna är män).Förmodligen missgynnas kvinnliga studerande mer änmän av att den forskning som doktorander utför saknar egenfinansiering. ser det som angeläget, både för attöka möjligheten för nya idéer att prövas av unga forskare ochför att minska ett av hindren för kvinnliga forskarstuderande,att vid till forskningsråden anslå särskilda medel för stöd tillforskarstuderande. krävs vid flertaletämnesgrupper minst docentkompetens för att det skall varameningsfullt att söka anslag vid statliga forskningsråd. (Medel för yngre forskares vetenskapliga verksamhet kanbl.a. friställas genom överföring till forskningsråden forskning, som i sinaverksamhetsdirektiv har inskrivet ''befordrande avforskarutbildning och forskarrekrytering''. Se vidare 4.4.2. )4.2.3 Likvärdiga villkor för kvinnor och män iforskarutbildningDen ålder när man normalt genomgår forskarutbildningsammanfaller med den tid i livet när man skaffar barn.Självfallet innebär detta andra förutsättningar för kvinnor änmän att genomföra en forskarutbildning på förväntade fyra--. Många familjer där kvinnan går i forskarutbildningväntar med det första barnet tills kvinnan tagit sindoktorsexamen. Barnafödande innebär då en fördröjning avkvinnans fortsatta karriär, att genom egen forskning meriterasig för forskarassistenttjänst. Vid svenska universitet ochhögskolor finns det bara en tjänst efter doktorsexamen somär avsedd för vidaremeritering i forskarkarriären, nämligentjänsten som forskarassistent. Genom att konkurrensen omforskarassistenttjänster är hård och meriter ofta endasträknas från efter doktorsexamen (trots attfemårsregeln formellt tagits bort) så är många kvinnor nästintill chanslösa att gå vidare mot ett arbete som självständigforskare vid ett svenskt universitet med nuvarande system. (Om kvinnan vill ha familj och barn . )Redan dessa tydliga skillnader i förutsättningar för mänoch kvinnor i forskarutbildningen pekar på vissa typer avlämpliga åtgärder för att förbättra situationen. Ändrahandledningssituationen på C- och D-nivån, så att kvinnligastuderande inte drabbas av konkurrenshinder redan iingången till forskarstudierna (jmf 4.1.7 Karriärhinder förkvinnor i grundutbildning) och i forskarutbildningen enligtsamma riktlinjer. Vad gäller val av avhandlingsämne sågäller vad som tidigare nämnts i motionen i samband meduppsatsskrivande på C- och D-nivåerna i hög grad också förkvinnors val av ämne för doktorsavhandlingen. Universitetoch högskolor bör få tydliga direktiv om åtgärder för atthandledningen av kvinnliga studerande skall anpassas medsärskild uppmärksamhet riktad på kvinnornas speciellasituation.Ändra meriteringskraven så att en fördröjning genombarnafödande inte lägger onödiga hinder i vägen vidkonkurrens om tjänster i forskarkarriären. Öppnamöjligheten för forskarstuderande att söka egnaforskningsmedel, så att de inte är helt hänvisade tillhandledarnas resurser och välvilja (t.ex. genom rådsanslagför avhandlingsarbeten). Inför olika typer av tidsbegränsadetjänster i forskarkarriären (t.ex. med tjänster i fyra nivåermellan doktorandtjänst och professor, jmf 4.3).Regeringen föreslår i årets budget att doktorandtjänsternaomvandlas till utbildningsbidrag. Detta torde ge mycket småbesparingar i samhällsekonomin totalt och drabbar särskiltkvinnornas sociala trygghet, t.ex. vid graviditet ochbarnledighet, rätt till pensionspoäng mm. Vi föreslår attdoktorandtjänsterna bibehålls och att den planeradeövergången från utbildningsbidrag till doktorandtjänsterfullföljs som tidigare planerat. (Uppfört som entillkommande utgift om i miljöpartietsbudgetmotion).4.3 Lärare och forskare vid universitet och högskolorAlla universitet och de högskolor som harforskarutbildning och forskning i sin verksamhet måste fåmöjligheter till ökad rörlighet och större flexibilitet ianställningsförhållanden. Den stela struktur som råder idagmed en tjänstehierarki bestående av forskarassistent(tidsbegränsad), lektor och professor låser systemet på ettolyckligt sätt. Forskarassistenttjänsterna är för få. Den imånga länder vanligt förekommande postgradualautbildningen saknas vid de flesta institutioner i Sverige.4.3.1 Ny tjänstestruktur med ökad rörlighetPå bör forskar- och lärartjänsterna viduniversiteten ses över med målet att få en större rörlighet ianställningsförhållanden, institutions- och kursansvar etc.En ökad rörlighet skulle bidraga till en ökad kompetens inomnäringslivets forskning, forskningen inom den offentligasektorn och hela den övriga s.k. sektorsforskningen. En ökadrörlighet är också en nödvändighet för att skapa möjligheterför yngre forskare och lärare att komma in i universitetensverksamhet. Våra svenska universitet har en närmast uniktröghet inbyggd i systemet som hämmat den vetenskapligautvecklingen under flera decennier.Adjunktstjänsterna, som huvudsakligen knyts tillgrundutbildningen, var ursprungligen tänkta somtidsbegränsade lärartjänster införda för att öka utbytet medgymnasier, högre yrkesutbildningar utanför universitet ochhögskolor samt näringslivet. Denna tanke har man sedanlänge släppt. Adjunktstjänsterna har istället blivit renalärartjänster med så mycket undervisning att innehavarensaknar alla praktiska möjligheter att bedriva egenvetenskaplig verksamhet. Dessutom är innehavet som regelinte tidsbegränsat. Dessa tjänster bör bort eller ändras.Miljöpartiet föreslår att forskar- och lärartjänsterna vidsvenska och högskolor ses över och anpassasefter moderna krav på flexibilitet, rörlighet och godamöjligheter till samverkan med näringsliv och externaforsknings- och utbildningsanstalter samt goda möjligheterför ständig föryngring och modernisering. Unga forskaremåste ha bra möjligheter att komma in i såväl den utbildandesom den forskande delen av verksamheten vid universitetoch högskolor.4.4 Forskningens villkorSedan 1960-talet har resurserna för svensk forskning vuxit.Så kallad tillämpad forskning eller sektorsforskning har fåttolika finansieringsvägar. En del anslag disponeras avdepartement och statliga verk. I många fall har särskildafonder eller stiftelser inrättats med direktiv att stödja viss typav tillämpningsforskning. En stor del av den tillämpadeforskningen är av mer utredande karaktär. I vissa fall stödsproduktutveckling och i andra fall används medlen för olikastödåtgärder som skall gagna ett visst allmänt syfte. Hälftenav forskningen i drivs och finansieras av företaginom näringslivet. Av den del som finansieras genom statligamedel eller via stiftelser och fonder är den helt dominerandedelen forskning av tillämpningskaraktär eller forskning medett viss styrt syfte. Grundforskningen disponerar cirka entjugondel av landets forskningsmedel.4.4.1 Rådande obalans mellan grundforskning,sektorsforskning och samhällets behov av forskningDen grundforskning som bedrivs vid våra universitet ärlivsnerven för all vetenskaplig verksamhet i . Genomatt är ett litet land har vi också ett relativt litet antalvetenskapsmän vid våra universitet. Dessa forskare utgör enresurs som dels svarar för att svensk grundforskning hållerhög internationell standard och dels svarar för att kvaliteteni den tillämpningsforskning, som är en förutsättning förproduktutveckling och nyskapande inom svenskt näringsliv,håller en hög standard. (Mer än hälften av landetsforskningsresurser gäller forskning inom företag, specielltinom industrisektorn, och finansieras av företagen.) Sammagrupp av forskare leder också utbildningen av nya forskare.Sverige har ett relativt ovanligt system för finansiering avforskning och forskarutbildning. Fakultetsanslag tilluniversiteten finansierar huvudsakligen tjänster, t.ex.professorer, forskarassistenter och doktorander iforskarutbildningen (samt viss forskningstid för lektorer).De statliga forskningsråden finansierar genom projektanslagden grundforskning som universitetens forskare(professorer, forskarassistenter och vissa lektorer) bedriver.Kostnaderna för doktorandernas vetenskapliga arbete(avhandlingsarbetet) finns inte inbyggda i systemet. Oftafinansieras denna utbildningsforskning indirekt via de anslagsom institutionernas professorer har. Resurserna förgrundforskning är emellertid helt otillräckliga för atttillgodose såväl institutionsforskarnas som doktorandernasbehov av forskningsmedel.Departement, statliga verk, statliga stiftelser och fonderdelar ut forskningsmedel för olika typer av tillämpadforskning som mångdubbelt överstiger de resurser som denfria forskningen och forskarutbildningen vid universitetenförfogar över via forskningsråden. För att svensk forskningskall kunna hävda sig i den växande internationellakonkurrensen behöver forskningsråden en mycket kraftigförstärkning av resurserna. måste rader av godaforskningsansökningar från framstående forskare vid vårauniversitet lämnas utan anslag i brist på medel. Mångaforskare avstår från att söka i vetskapen om att möjligheternaatt få anslag är mycket små. Hit kan också räknas gruppenännu icke docentkompetenta forskare och doktorander somi praktiken inte har någon möjlighet att få anslag frånforskningsråden.4.4.2 Överföring av resurser från tillämpad forskning tillgrundforskningVi föreslår att regeringen gör en noggrann översyn avlandets samlade resurser för tillämpad eller sektorsforskningmed målet att föra över av dessa medel tillforskningsråden (FRN, , , , , TFR) föratt få en rimlig proportion i tillgängliga forskningsmedel förolika ändamål. Medlen bör fördelas på de olikaforskningsråden efter behov och utan speciella förbehållutöver de som gäller enligt rådens generella direktiv ochnuvarande praxis, med ett undantag: en del av medlen skallvara tillgängliga för ansökningar från yngre, friståendeforskare (forskare i forskarutbildning, forskarassistentereller studerande i postdoktorala utbildningar). Följandeförslag till förstärkning av rådens anslag kan tas somutgångspunkt:nForskningsrådFörstärkt anslag i kronor (18 mån)FRN70 000 000HSFR210 000 000MFR330 000 000NFR530 000 000SJFR160 000 000TFR200 000 000Självfallet skall inte alla fonder och stiftelser som förnärvarande ger anslag för olika vetenskapliga ändamålberöras av omdisponeringen.