mot · GI02U207 · 1995-01-25 00:00:00 — SammanfattningSydafrika är en av de få delar av världen som manverkligen kan glädja sig åt. av kolonialism,apartheid och krig mot grannländerna har till slutväxlat in på fredens och demokratins väg. För första gångenhar val hållits där alla medborgare fick delta. ANC-ledarenNelson valdes till president.Den främsta kraften i denna lyckosamma process fannsgivetvis hos det sydafrikanska folket självt, som medickevåldsaktioner tvingade apartheidregimen tillförhandlingsbordet. Men de internationella sanktionernaspelade också en viktig roll för att försvagaminoritetsregeringen och minska dess handlingsutrymme.Arvet efter apartheidTrots att alla rasåtskillnadslagar avskaffats är såren efterapartheid mycket djupa, framför allt de skriande ekonomiskaoch sociala orättvisorna. klassas visserligen sommedelinkomstland och producerar mer än tillräckligt medmat för att nära alla. Men undernäring och bristsjukdomar ärutbredda bland den afrikanska befolkningen. Den rika elitensöverflöd snedvrider siffrorna som döljer de stora socialaproblem som apartheid lett till.Några exempel: av befolkningen lever i absolutfattigdom. Sju miljoner människor saknar bostäder och tolvmiljoner saknar tillgång till rent vatten. Siffrorna är men tordespegla dagens verklighet.FN:s utvecklingsprogram UNDP skriver i sin HumanDevelopment Report 1994 om klyftorna som apartheidefterlämnade, att svarta har sammalevnadsstandard som människor i , medan de vitaåtnjuter levnadsstandard. ligger på 123:eplats enligt UNDP:s Human Development Index, på23:e.Eftersom valet blev en så stor framgång för demokratin, ärdet lätt att förledas att tro att inte längre behöveromvärldens uppmärksamhet och stöd. Det finns även risk föratt nya konflikter och katastrofer får omvärlden att glömmaSydafrika. Men fortsatt stöd behövs. Det gäller bådefattigdomsbekämpning och demokratisering. Arbetet måstefortsätta för att de mänskliga rättigheterna och det politiskavåldet skall kunna hejdas.ÅteruppbyggnadsprogrammetDet av ANC initierade återuppbyggnadsprogrammetReconstruction and Development Programme (RDP) har stöd av alla större politiska grupper. Det är i huvudsakett program för att möta befolkningens grundläggandebehov, men det syftar också till att stärka landets ekonomioch den fortsatta demokratiseringsprocessen.Det svenska biståndetDet nuvarande svenska biståndet till uppgår till280 . Den nya socialdemokratiska regeringenhar utlovat fortsatt betydande bistånd till det nya Sydafrika.I det samarbetsavtal som tecknades mellan den svenskaoch den sydafrikanska regeringen den 28 november 1994ingår att biståndet skall fortsätta åtminstone fram till 1999.Det framgår också att det svenska stödet skall ges inomåteruppbyggnadsprogrammet RDP och i enlighet med dessmål. Följande områden anges:att stärka demokratin ochfrämja de mänskliga rättigheternaatt verka för kvinnornasrättigheteratt stödja reformer och demokratisering avstatsapparatenatt stödja nyckelaktiviteter som kan gynnaekonomisk utvecklingatt stödja uppbyggnad av ett merjämlikt utbildningsväsen.Även om det svenska biståndet skall vara flexibelt för attkunna anpassas till utvecklingen finns det några speciellaområden som särskilt måste uppmärksammas.Demokratiseringen är inte fullbordadTrots att val nu hållits till en grundlagsskrivandeförsamling och till parlamentet, hardemokratiseringsprocessen inte fullbordats. Ännu har detinte hållits kommunala val. Dessa är planerade till oktober1995. De valen är mycket viktiga för genomförandet avåteruppbyggnadsprogrammet, då det är kommunerna somskall genomföra en stor del av de sociala reformerna.Ett skäl till att valet fördröjts är att kommungränserna skallritas om. Bort skall den rasmässiga kommunindelningen,som resulterade i fattiga svarta och rika vita kommuner. konservativa grupper motsätter sig därförkommunalvalen.Det är ett känt faktum att det är folkrörelsernas livskraftoch självständighet som är grunden för en demokratiskutveckling. Detta motiverar att det svenska biståndet tillSydafrika även i fortsättningen till stor del skall ges till debreda folkrörelserna.Risk för ökat våldÄven om det politiska våldet i kraftigt minskadeefter valet, har det tilltagit i . Dådet är koncentrerat till geografiska områden, där olikapolitiska grupper kämpar om kontrollen, kan ettkommunalval i ett sådant område leda till ökat våld från demsom inte vill att demokratiska val skall avgöra vem som skallha makten.Stöd till oberoende människorättsorganisationer ochfredsövervakning är därför speciellt viktigt. Det gäller inteminst stöd till ofIndependent Monitors och rättshjälpsarbetet inom LegalResources Centre.Stöd folkrörelserna i mellan och anger attdet svenska stödet även skall kanaliseras genomsvenska folkrörelser till sydafrikanska folkrörelser. Den nyakoalitionsregeringen och parlamentet innebär inte enomedelbar garanti för att de mänskliga rättigheternaefterlevs.Polisen och militären, som varit apartheidregimensspeciella verktyg, innehåller fortfarande grupper ochindivider som motsätter sig demokratiseringsprocessen. Detär därför viktigt med stöd till en reformering ochdemokratisering av statsapparaten, t.ex. polisen.Men då frågor om mänskliga rättigheter i stor utsträckninggäller individers och gruppers rättigheter gentemot staten,motiverar det ytterligare en fortsatt storsatsning påfolkrörelserna. Det gäller speciellt i ett land som Sydafrikadär de flesta av de stora politiska partierna sitter i sammasamlingsregering.Därför behövs det stöd till arbetet i den oberoendekommissionen för mänskliga rättigheter (Human RightsCommittee) och andra människorättsorganisationer.Kultur och oberoende mediaOberoende media har spelat en central roll för att inom ochutom driva demokratin framåt och avslöjade bl.a.den vita regeringens inblandning i det politiska våldet, vilketfrämst drabbade ANC. Tidningarna spelade en viktig roll iväljar- och demokratiutbildningen.Tidningar fungerar också som läromedel för denoutbildade majoriteten. Flera av dessa tidningar har fått stödgenom svenska enskilda organisationer. Under de senastemånaderna har flera av dessa tidningar måst läggas ner, dåstödet minskat. Det gäller bl.a. kvinnotidningen ,nyhetstidningen , Vry Weekblad, Work In Progresssamt Learn and Teach och New Nation. De tidningar somöverlevt är de stora kommersiella tidningarna, som delvis harandra perspektiv och målgrupper än den svarta majoriteten.Barn av apartheidSituationen för flertalet av barn och ungdomarhar varit hård under apartheid. Resurstilldelningen vad gällerhälsovård och utbildning till de svarta barnen har --jämfört med vad de vita barnen fått -- varit grymt orättvis.I en gemensam studie (An Agenda forAction, State of South Children) från ochden sydafrikanska National Children's (), som är en paraplyorganisation för tvåhundrafrivilligorganisationer, lämnas följande siffror:Barnadödligheten är 66 per tusen för svarta barn, 6 för vita.En fjärdedel av de svarta barnen får ingen utbildning alls.Det går en lärare på 20 vita elever men bara en lärare på 38svarta elever.1,8 miljoner barn växer upp utan någon avsina föräldrar, därför att föräldrarna tvingas arbeta långt frånhemmet, exempelvis som hemhjälp.Över femton tusen fallav barnmisshandel rapporterades till polisen 1992. Denverkliga siffran är sannolikt tio gånger så hög.I städernafinns minst tio tusen gatubarn.NCRC bedriver tillsammans med ett omfattandearbete, ännu i sitt begynnelsestadium, med bl.a. visst bidragfrån svenska . På detta område kan svenskabiståndspengar genom NCRC och andra organisationer iSydafrika inriktade på barns hälsa, utbildning och skyddaktivt bidra till att förbättra barnens levnadsvillkor.I arbetet ingår också att praktiskt förverkligabarnkonventionens krav på barns rätt att bli respekterade. Enökad satsning på kvinnors hälsa och utbildning leder ocksåmycket påtagligt till förbättrade levnadsvillkor för barnen.Den 16 juni 1994, det afrikanska ''Barnets Dag'', ladeNCRC fram förslag till president , där man vädjadeom starkt nationellt och internationellt stöd.Sydafrika i biståndsbudgetenVänsterpartiet delar helt regeringens uppfattning ominriktningen på biståndet till . I utvecklandet avdessa insatser vill vi att de synpunkter som framförts imotionen tas tillvara.Vi anser dessutom, att mer pengar måste till för attgenomföra viktiga biståndsinsatser, och föreslår i vårbiståndsmotion att anslaget höjs till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utformningen av det svenska biståndettill .