mot · GI02U806 · 1995-01-25 00:00:00 — Generella synpunkterSveriges geografiska läge gör att vi har mycket godaförutsättningar för att bidra till utvecklingsarbete i Baltikumoch det forna samt . Geografin avgörmycket, så har t.ex. goda förutsättningar att arbetamed , med , ochSlovakien etc. Många länder inom EU har dock kontaktermed och det forna och det är därförangeläget att markera speciella profil utan att direktkonkurrera.En hel del av inslagen från EU innehåller enligt våruppfattning alltför högteknologiska lösningar. Det är viktigtatt t.ex. det kunskapsutbyte som sker är baserat på rättteknologisk nivå, något som är hållbart i ett längretidsperspektiv både ur ekonomisk, miljömässig ochpersonalmässig synpunkt. kan annars lätt bli ettexportland för västeuropeisk gårdagsteknologi, således heltenkelt bara en marknad för det som vi inte vill ha självalängre.Sveriges läge gör å andra sidan att det otroligaengagemang som finns från många människor i ochövriga kan utnyttjas för att ge utvecklingsstödtill en lågbudgetprofil. Kombinationen avovannämnda ting, således geografiskt läge, brett folkligtengagemang, lågbudgetprofil och ''lagom teknologi'' görbehovet av internationell utvecklingserfarenhet extra tydligt.Folkligt engagemang från räcker således inte.Biståndsplaner måste utvecklas på vanligt sätt, enligt vissaprioriteringar, med projektplaner, tydliga mål, indikationeretc. En hel del av det som svenska skattepengar harstött, har delvis varit amatörmässigt och byggt enbart påfolkligt engagemang. Resultaten har inte stått i proportiontill insatserna.Omorganisationen av det svenska biståndet , dåde olika biståndsgivande myndigheterna skall samlas i ettverk, kan bidra till att det blir en samling inom östbiståndet.Det är en olycklig splittring mellan t.ex. BITS ochhälsobiståndet via ÖEK (Hälso- och sjukvårdensÖsteuropakommitté). Således behövs en samordning och vitror på omorganisationen av biståndet som är projekterat för1995.De prioriteringar vi tror man skall ha, av generell natur,handlar alla om kunskapsutbyte, med visst tekniskt stöd.Kunskapsutbytet bör ske så att professionella grupperbereds tillfälle att träffa varandra, under begränsade perioder(vecka till månader). Dessa professionella grupper bör ommöjligt alltid inkludera studerande inom det aktuellaområdet. Grupperna bör vara sammansatta på ett sådant sättatt de bidrar till att bryta de hierarkier som möts på andrasidan. Till exempel bör avstå från att stödja t.ex.utbyten av enbart läkare och i stället se till att läkare ochsjuksköterskor eller läkare och barnmorskor reser tillvarandra.I kunskapsutbytet bör också ingå regelrättautbildningsinsatser av typen seminarier, workshops etc.En särskild komponent i kunskapsutbytet är stödet tillsamhällsinriktad forskning av typen ''gräv där du står''. Förnärvarande prioriteras inte forskning i , vilket fårmycket negativa konsekvenser framöver. Medborgaren harsvårt att över huvud taget försörja sig, och utveckling avaktuella omstruktureringsplaner, preventivt folkhälsoarbete,förnyelse av pedagogiskt arbete etc. riskerar att stoppas helt.Även begränsade forsknings- och utvecklingsmedel börkunna göra stor nytta i och . Tyvärr äromvägen via de västeuropeiska fonder som finns för dessaändamål byråkratiska och snåriga. Vi föreslår att svensktbistånd också skall innehålla viss mängd medel för stöd avforsknings- och utvecklingsarbete i vid bemärkelse tillÖsteuropa.Som en följd av ovanstående kan också stöd till vissstrategisk utrustning behövas. Det kan gälla utryckning närdet gäller brist på humanvaccin, preventivmedel, viss basalutrustning för utvecklingsarbete (begagnade datorer) etc.Här måste göra en noggrann prioritering. Enbartkunskapsutbyte räcker inte på alla områden, vissspecialutrustning behövs också.2. Synpunkter vad gäller hälsoområdetVi tycker att hittillsvarande officiella svenska prioriteringär lätt att instämma i, dvs. måste i första hand stödjalångsiktiga preventiva insatser på folkhälsoområdet. Desvenska prioriteringarna innefattar kvinnors och barns hälsa,psykiatri och omsorg samt tandhälsa. Vi instämmer helt idessa prioriteringar. Dessutom finns viktiga svenska insatserpå miljöområdet som också bör stödjas fortsättningsvis --många engagerade människor i öst anger miljöproblemensom en av de viktigaste frågorna vad gäller hälsa.Situationen i allmänhet kommer naturligtvis i första handatt påverkas av dessa republikers ekonomiska utveckling,men där har vi från vår erfarenhetshorisont lite att föreslå.Sverige har ju också stött demokratiutveckling i öst, mennågot som också är svårt för oss att avgöra är huruvida dettaskall utformas som särskilda projekt eller vara en naturligföljd, som , av utvecklingsprojekt inom hälsoområdet,miljöområdet etc. Vår erfarenhet är att t.ex. hälsoprojekt,utan att det explicit skrivs in i projekt, leder tillomstruktureringar och förändrat synsätt påledningsorganisation, demokrati etc. Kort sagt, kunskaps-och personalutbyte enligt ovan leder indirekt till strukturellaförändringar i demokratisk riktning.Ett exempel på det goda samarbete som kan utvecklasmellan och på detta område utgör . Härifrån har ett påtagligt stödgetts till utveckling av den förebyggande hälsovården iBaltikum, särskilt . har skolan i sig skapatett intresse för och arbetstillfällen i . Dentypen av initiativ bör uppmuntras och de goda initiativenspridas till andra delar av vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hälsobiståndet till ochBaltikum.