mot · GI02Sk341 · 1995-01-25 00:00:00 — Innehåll 1Sammanfattning och inledning2Förslag i tabellform3 2Skattepolitik för solidaritet4 2.1Skattereformen4 2.2Regeringen 2.3Skattepolitiska beslut 2.4Regeringens proposition 1994/95:100 --Budgetpropositionen7 2.5Skattepolitik och budgetunderskott -- konsekvenskalkyl1995/96--19988 3Inkomstbeskattning10 3.1Värnskatten11 3.2Grundavdraget11 3.3Höjt grundavdrag12 3.4Ett nytt skatteskikt13 4Arbetsgivaravgifter -- egenavgifter13 5Marginaleffekter15 6Näringsverksamhet17 7Kapitalbeskattning18 7.1Avdragsrätt för privata pensionsförsäkringar18 7.2Skärpt avdragstak19 8Företagsskatt -- bolagsskatt19 9Skatt på egendom21 9.1Fastighetsskatt21 9.2Förmögenhetsskatt22 10Skatt på varor och tjänster23 10.1Mervärdesskatt23 11Energi- och miljöskatter24 11.1Skatteväxling24 11.2Industrins energibeskattning25 11.3Övriga skattehöjningar26 11.4Beskattning av bilism27Hemställan271. Sammanfattning och inledningVänsterpartiets förslag på skatteområdet syftar till attuppfylla fyra huvudmål.1. Utjämna skillnader i inkomst och förmögenhet.3. Stimulera till ökad sysselsättning.4. Bättre miljöanpassning av produktion och konsumtion.Vänsterpartiets förslag innebär bl.a. följande.1. Högre skatt på högre inkomster. Statsskatten höjs till30 % för inkomster . Grundavdragetslopas för inkomster över brytpunkten men höjs förinkomster under brytpunkten.2. Att skatten på kapitalägande skärps.3. Att företagsskatten höjs till 30 %.Vänsterpartiets skatteförslag ökar statens inkomster med12 miljarder kronor. redovisar även förslag pånärings- och sysselsättningspolitiskt motiveradeskattesänkningar på . Nettoförstärkningenför statsbudgeten 95/96 blir 9 miljarder kronor.Inkomstförstärkningen blir likaledes 9 miljarderkronor. Av detta reserveras för att saneraunderskotten i statens finanser. Återstående utrymmeanvänds för att finansiera resterande delar av kostnaderna förEU-medlemskapet.Av fördelningspolitiska skäl föreslår enskattesänkning i lägre inkomstskikt genom ett höjtgrundavdrag. Förslaget ligger inom en ram på 4 miljarderkronor. Förslaget belastar enbart kommunerna, somkompenseras genom att grundavdraget slopas för inkomsteröver brytpunkten.I motionen föreslår riktlinjer för enmiljöanpassad skatteväxling. Förslaget om skatteväxlingutvecklas vidare i särskild motion. För budgetåret 95/96redovisar förslag till höjningar av en radmiljörelaterade skatter, bl.a. höjd skatt på koldioxid --CO2.Förslag i sammandragInkomstskatterGrundavdraget för inkomster överbrytpunkten slopas. Kommunernas skatteintäkter ökar med5,. Statens skatteintäkter ökar med 2,4miljarder kronor.Grundavdraget för inkomster underbrytpunkten höjs inom en ram som motsvarar ett kommunaltskattebortfall på 4 miljarder kronor.Ett nytt skikt iskatteskalan inrättas på inkomster över 300 000 kr.Detta ger 2,0 miljarder kronor.KapitalägandeAvdragsrätten för privatapensionsförsäkringar reduceras med hälften,inkomstförstärkning ca 0,9 miljarder kronor.Ingaränteavdrag medges utöver ett strikt tak på iränteutgifter, inkomstförstärkning 0,4 miljarder kronor.Förmögenhetsskatten återställs/höjs, inkomstförstärkning0,6 miljarder kronor.FöretagsbeskattningInkomstskatten för juridiskapersoner -- AB, höjs från . Inkomstförstärkninghelår 2,1 miljarder kronorEgenavgifterna slopas pånäringsinkomster , kostnad 0,6 miljarderkronor.Reducering av arbetsgivaravgifterna för försök medkortare arbetsdag inom en ram på 1 miljard kronor.Kreditstöd genom skattereducering för mindre företag inomen ram på 1,3 miljarder kronor.Energi och miljöskatterIndustrin blir åter skattskyldigför elskatt till en nivå som motsvarar 1/2 av hushållenselskatt, inkomstförstärkning 1,4 miljarder kronor.Skattenpå el från kärnkraftverk respektive äldre vattenkraft höjs med6 öre, inkomstförstärkning 0,4 miljarder kronor.Dieselskatten höjs med /l, inkomstförstärkning 0,5miljarder kronor.CO2-skatten höjs med ,inkomstförstärkning 0,9 miljarder kronor.En särskildavfallsskatt införs, inkomstförstärkning 0,5 miljarder kronor.Förslag i tabell, miljarder kronorStatsbudgetSkatteuttag 95/9698Skatt (inom parentes ej statsbudget)InkomstskattSlopat grundavdrag över brytpunkt, statl. tax.--2,4--2,4(tax.--5,2--5,2)(Höjt grundavdrag under b-punkt--4,0--4,0)Nytt skikt, över 300 000--2,0--2,1Summa--4,4--4,5KapitalägandeStrikt avdragstak för räntor --0,4--0,4Minskad avdragsrätt p-försäkringar--0,9--0,9Höjd förmögenhetsskatt--0,6--0,6Summa--1,9--1,9FöretagsskattHöjd skattesats 28----2,1--2,1Sänkta egenavgifter näringsinkomster--0,6--0,7Sänkta arbetsgivaravgifter försök med kortare arbetsdag--1,1--1,0Kreditstöd företag skattereducering--1,3--1,3Summa--0,9--0,9Energi- och miljöskatterÅterställd elskatt industri 1/2 av generell nivå--1,3--1,3Höjd vattenkraftsskatt respektive kärnkraft kWh--0,4--0,4Höjd dieselskatt /l--0,5--0,5Avfallsskatt--0,5--0,5Höjd CO 2-skatt ()--0,9--0,9Summa--3,6--3,6SUMMA--9,0--9,0 2. Skattepolitik för solidaritet 2.1 SkattereformenSyftet med den genomgripande skattereformen i början av1990-talet var bl.a. att minska skatten på arbete och ökaskatterna på konsumtion och kapitalinkomster.Marginalskatterna sänktes kraftigt, som basen förmervärdesskatten breddades. Rätten till avdrag beskars ochskatten från kapitalinkomster ökade därmed. Genom dettaskulle arbetsutbudet öka och sparandet stimuleras.Grundprinciperna bakom skattereformen var i huvudsakriktiga, men skattereformens praktiska utformning ochfinansiering ledde till fördelningspolitiska skevheter.Skattereformen var inte bara en omläggning utan ledde ipraktiken till en skattesänkning. har beräknatatt skattereformen var underfinansierad med minst 20miljarder kronor. Andra bedömare har uppskattatunderfinansieringen till vida större belopp. För en analys avunderfinansieringen se skattemotion ''Om enrättvis skattepolitik'' , avsnitt 4.Erfarenheterna från skatteomläggningen har visat attVänsterpartiets kritik var riktig. T.o.m. den borgerligaregeringen erkände under sin mandattid att skattereformenvar underfinansierad. I finansplanen angavsunderfinansieringen till ca . (Sefinansplanen proposition 93/93:100 bil 1.1, sid 89. )Den kraftiga sänkningen av marginalskatterna i föreningmed sparstimulanserna ledde till en sparboom hosinkomststarka grupper.Hushållens nettosparande som andel av disponibelinkomst n1989 --4,9 %1992 +7,4 %1995 +6,5 (prognos)1990 --0,6 %1993 +7,2 %1996 +5,0 (prognos)1991 +3,0 %1994 +8,(källa och )Undersökningar visar att det stegrade sparandet 1991--1994 är mycket ojämnt fördelat och att det är deinkomststarka grupperna som stått för merparten av detökande sparandet. Försvagningen av köpkraften förinkomstsvaga grupper, tillsammans med sparboomen, gjordeatt den effektiva efterfrågan från hushållen sjönk kraftigt.Detta i sin tur förstärkte den djupa lågkonjunktur somSverige lidit av under en följd av år.Stora delar av grundprinciperna bakom skattereformen varriktiga. Men reformen finansierades på fel sätt ochgenomfördes . Detta gjorde attskattereformen inte bara förstärkte lågkonjunkturen utantroligen också bidrog till att utlösa den ekonomiska krisen.2.2 Regeringen hade ambitionen att fortsätta politikenmed skattesänkningar. Skattesänkningar för tillväxt varnågot av en grundbult i det som regeringen kallade ''Ny startför ''. Regeringens målsättning var att sänkaskatterna med per år.I verkligheten kunde regeringen inte fullfölja dennaambition. F.d. statsrådet hävdar att regeringensänkte skatter för ett nettobelopp på ca 17--18 miljarderkronor. Och regeringen sänkte med stöd av en borgerligriksdagsmajoritet många skatter, men bara för företag,kapital, och på förmögenheter, arv och gåvor. drevregeringen igenom en rad skattehöjningar för hushåll. Engenomgång av höjningarna respektive skattesänkningarnages nedan (uppskattningar i miljarderkronor).Tabell Beslut om skatteförändringar 1991--1993 mdr krSänkningarHöjningar 19914,740,0199213,47,4199331,0821,5319947,4311,621991--199356,6540,55+ egenavgifter8,048,55Nettosänkning = 8,0 miljarder kronorOvanstående nettosänkning på är enavsevärt lägre skattesänkning än de somvar regeringens målsättning. Det bör framhållas attovanstående sammanställning bygger påfinansdepartementets egna redovisningar. Vårt tillägg ärendast att vi fört upp egenavgifterna som den skattehöjningdet i praktiken är.För 1995 avsåg regeringen dessutom att driva igenomytterligare skattesänkningar och motverkande höjningar.Man avsåg att sänka skattesatsen för kapitalbeskattningenfrån och slopa förmögenhetsskatten, samt attytterligare höja egenavgifterna. Nettot av dessa förändringarberäknades av regeringen till en inkomstförstärkningpå . Av regeringen totalaskattesänkning skulle då återstå ca 5 miljarder kronor.Om än regeringen ''misslyckades'' med att sänkaskatterna, så lyckades den med att minska skatternasutjämnande funktion. Regeringens politik gjorde också atttanken på ett enkelt och enhetligt skattesystem slogs sönder.Därmed öppnade regeringen för stora möjligheter tillavancerad skatteplanering och skatteundandragande.2.3 Skattepolitiska beslut hösten 1994Efter förhandlingar och samtal mellan ochden socialdemokratiska regeringen slöts enöverenskommelse mellan Socialdemokraterna ochVänsterpartiet som resulterade i en ekonomisk-politiskproposition 1994/95:25 ''Vissa ekonomisk-politika åtgärder,m.m. ''På skatteområdet innebar denna överenskommelse ochpropositionen att fick gehör för stora ochväsentliga delar av sin skattepolitik. slöts en andraöverenskommelse mellan och regeringen omhur avgiften till EU skulle finansieras. Även dennauppgörelse innebar att fick gehör förväsentliga delar av partiets skattepolitik.I nedanstående två tabeller redovisas innehållet i och deinkomstförstärkningar som dessa två överenskommelserberäknas resultera i.Tabell över skatteförslag i proposition 1994/95:25, siffrori miljarder kronorVaraktigÅrNettoeffekt95969798Prop 25--33,3--17,6--24,0--30,2--37,6I 94/priser--32,2--17,0--23,2--29,2--36,3Skatt på kapitalägandeFull skatt utdelningsinkomst-- 3,0-- 3,0-- 3,0-- 3,0-- 3,0varav hushåll-- 1,9-- 1,9-- 1,9-- 1,9-- 1,9varav juridiska personer-- 1,1-- 1,1-- 1,1-- 1,1-- 1,1Full skatt reavinst aktier-- 3,5-- 3,5-- 3,5-- 3,5-- 3,5varav hushåll-- 1,7-- 1,7-- 1,7-- 1,7-- 1,7varav juridiska personer-- 1,8-- 1,8-- 1,8-- 1,8-- 1,8Korrigering schablonintäkt-- 0,3-- 0,3-- 0,3-- 0,3-- 0,3Korrigering underlag avkast-ningsskatt-- 0,2-- 0,2-- 0,2-- 0,2-- 0,2Höjd skatt kapitalinkomst -- 0,1-- 0,1-- 0,1-- 0,1-- 0,1Höjd skatt värdepappersfond30 %-- 0,1-- 0,1-- 0,1-- 0,1-- 0,1Höjd avkastningsskatt p-försäk-ring till -- 2,0-- 2,0-- 2,0-- 2,0-- 2,0Höjd avkastningsskatt K-försäk-ring till -- 0,7-- 0,7-- 0,7-- 0,7-- 0,7Bibehållen förmögenhetsskatt-- 2,0-- 2,0-- 2,0-- 2,0-- 2,0Rullande fastighetstaxering-- 1,0-- 0,0-- 0,3-- 0,7-- 1,0Höjd fastighetsskatt 0,2 %-enhet-- 1,5-- 0,0-- 1,5-- 1,5-- 1,5TOTALT KAPITALÄGANDE--14,2--11,8--13,5--13,9--14,2FöretagsskattFull skatt på SURV-fond-- 0,6-- 0,6-- 0,6-- 0,6-- 0,6Slopad stämpelskatt aktier-- 0,6-- 0,6-- 0,6-- 0,6-- 0,6Direktavskrivning byggnader-- 0,3-- 0,3-- 2,2-- 1,2-- 0,4Slopad kvittning underskott-- 0,1-- 0,7-- 0,7-- 0,7-- 0,7Förändrad uppbörd skatter-- 0,4-- 0,6-- 0,6-- 0,6-- 0,6Reserv skattelättnad företag-- 2,0-- 0,0-- 1,0-- 2,0-- 2,0TOTALT FÖRETAG-- 1,8-- 0,9-- 2,1-- 2,0-- 0,5InkomstskattHöjd statsskatt -- 1,4-- 4,3-- 4,3-- 4,3-- 4,3Återinfört g-avdrag statl. skatt-- 0,2-- 1,8-- 0,0-- 0,0-- 0,0Höjd gräns reseavdrag-- 0,7-- 0,7-- 0,7-- 0,7-- 0,7Ej full indexering g-avdrag samtej full indexering skiktgräns-- 4,5-- 1,5-- 2,3-- 3,5-- 4,5Socialavgift vinstandel-- 0,1-- 0,1-- 0,1-- 0,1-- 0,1Egenavgift (eller a-avgift) inomsjukförsäkring--14,1-- 0,0-- 4,7-- 9,4--14,1Höjd särskild löneskatt-- 0,6-- 0,5-- 0,8-- 0,7-- 0,8Totalt inkomster--20,9-- 4,9--12,6--18,3--23,9Tabell över skatteförslag avseende EU-finansiering, siffrori miljarder kronorVaraktigÅrNettoeffekt 95969798EU-finansiering12,4Höjd arbetsgivaravgift 1,5 %6,36,3(sektor kompenserasHöjd moms servering o porto1,11,11,11,11,1Fastighetsskatt3,50,03,53,53,5varav näringsfastigheter 1 %2,00,02,02,02,0ind lokal 0,5 %0,70,00,70,70,7jordbruksfastigheter (s)0,40,40,40,40,4skogsfastigheter (s)0,40,40,40,40,4Miljöskatter1,50,01,51,51,5varav 2 skatt industri0,30,00,30,30,3varav Höjd skatt kärnkraftsel0,10,00,10,10,1varav Elskatt äldre vattenkraft0,40,00,40,40,4varav Dieseloljesk. arbetsredskap0,40,00,40,40,4varav Miljöskatt på naturgrus0,10,00,10,10,1varav Miljöavgift handelsgödsel0,20,00,20,20,2 2.4 Regeringens proposition 1994/95:100 --BudgetpropositionenI finansplanen behandlar regeringen skattepolitiken ibilaga 1, avsnitt 5.5. I avsnittet hävdar regeringen att 1990--skattereform ''var fördelningspolitiskt balanserad''.Som framgår av denna motion avsnitt 2.1 kan Vänsterpartietinte dela denna uppfattning. Tvärtom pekar detanalysmaterial som är känt på att defördelningspolitiska målen inte uppfylldes i praktiken.Den särskilda utvärderingskommitté, den s.k , som tillsatts för att studera fördelningsfrågornahar inte heller slutfört sitt arbete. Det vore av stort värde omutredningen kunde intensifiera sitt arbete så att ett merfullständigt analysmaterial kunde redovisas.Då det är viktigt för kommande skattepolitiska beslut hurman bedömer dessa frågor är det av vikt att uttalarsin mening i denna fråga. Vad som ovan anförts börriksdagen därför som sin mening ge regeringen till känna.Regeringen anför i finansplanen att utrymmet förytterligare skattehöjningar är begränsat. kanbiträda denna analys, men menar att statsfinansiella ochfördelningspolitiska skäl talar för att vissa ytterligareskattehöjningar är nödvändiga. kan i nulägetuppskatta detta behov till ca 9 miljarder kronor.Vänsterpartiet ser det också som nödvändigt att vidta en delomläggningar i skatteuttaget för att uppnå en bättrefördelningspolitisk profil.I finansplanen redovisar regeringen att förutsättningarnaför en miljörelaterad skatteväxling skall utredas.Vänsterpartiet ser det som viktigt att detta arbete drivs medkraft och skyndsamhet. Konkreta steg mot en miljörelateradskatteväxling bör tas redan under kommande budgetår.Regeringen har avsatt ett utrymme på 2 miljarder kronorför sänkt företagsskatt. är av budget- ochfördelningsskäl kritiska till denna utfästelse från regeringenssida. Om skattesänkningar skall göras inom företagssektornbör de dock styras så att de främst gynnar mindre företag.Regeringen konstaterar slutligen att det är viktigt motverkaskattebrott och olika former av skatteflykt. Vänsterpartietinstämmer i denna bedömning och menar därför att det ärviktigt att inte göra fortsatta och kraftiga nedskärningar ianslagen till RSV och skattekontrollen.Vad som ovan anförts angående skatttepolitikens allmännariktlinjer bör som sin mening ge regeringen tillkänna.2.5 Skattepolitik och budgetsanering -- konsekvenskalkyl1995/96 -- 1998I proposition 1994/95:100 bil 1, avsnitt 4.3 redovisas enkalkyl för hur ekonomi och statens finanser kanutvecklas . Redovisningenbygger på kalkyler som redovisas i den preliminäranationalbudgeten och regeringen har valt att utgå från ett s.k.medelalternativ från den preliminära nationalbudgetensredovisning.Utgångspunkten är att BNP växer med per årunder perioden --1998, inflationen stannar vid ochbytesbalansen visar betydande överskott. Räntemarginalenmot minskar, hushållen minskar sitt sparande ochinvesteringarna får en sådan omfattning attinflationsdrivande flaskhalsar i produktionen undviks.Utifrån dessa antaganden anser regeringen att dess politikmedför att statsskuldskvoten kommer att stabiliseras 1997och att skuldkvoten kommer att falla något under 1998.Regeringen uppskattar att statens budgetunderskott kommeratt reduceras , och underskottet i den offentligasektorns finansiella sparande antas minska till av BNP.Nivån på statsskulden kommer dock fortfarande att vara högoch ligga på av BNP i slutet av perioden.Regeringen poängterar att om inga budgetförstärkningarskulle genomföras så skulle de offentliga finansernautvecklas mycket negativt. Även om tillväxten skulle varadensamma och räntorna sjunka också utansaneringsprogrammet så skulle statsskulden som andel avBNP stiga till i slutet av 1998.Regeringen anger att dess saneringsprogram totaltomfattar . I dessa 114 miljarder kronoringår skattehöjningar på och nyabesparingar från den socialdemokratiska regeringen på 54miljarder kronor, summa . I de 114miljarderna ingår bl.a. även besparingsåtgärder från denborgerliga regeringen på 18 miljarder.Vänsterpartiet delar regeringens allmänna bedömning ombehovet av ett saneringsprogram i denna storlek. Vi har docken annan uppfattning om fördelningen på skattehöjningarrespektive besparingar. menar att drygthälften av de ''nya'' 103 miljarderna bör läggas påskattehöjningar och att något mindre än hälften bör tas utsom besparingar.SkattekvotenMed begreppet skattekvot menas summan av de samladeskatterna och avgifterna i förhållande till BNP. För 1994beräknades skattekvoten till . BNP beräknas för 1993till ca . En procents ökad eller minskadskattekvot på den BNP-siffran innebär ca 14 miljarderkronor.Skattekvoten19851990199119921993199419951996 50,055,852,851,050,549,850,351,3 %En sänkt skattekvot är ett tecken på sänkta skatter. Från1990 till 1994 har skattekvoten fallit med 6 procentenheter.Den sjunkande skattekvoten är dock inteenbart ett resultat av beslutade skattesänkningar. Även sättetatt ta ut skatt och den ekonomiska utvecklingen, kan påverkaskattekvotens storlek och registreras som en fallandeskattekvot. Så kommer t.ex. en sänkning av inkomstskattensom fullt ut finansieras via ökad moms, beräkningsmässigtatt registreras som en sjunkande skattekvot. Detta dåmomsen ökar priserna och därmed värdet av BNP.Skilda beräkningsgrunder och skattesystem i olika ländersamt olika förutsättningar i respektive land, t.ex.ålderssammansättning, beskattade eller obeskattade bidragetc, gör det svårt att göra jämförelser av skattetrycket mellanolika länder utifrån ländernas angivna skattekvot. Det ärockså fel att tro att en sänkt skattekvot måste innebära atthushållen får mer pengar i plånboken -- ökade disponiblainkomster. En stor del av skatteintäkterna används t.ex. föratt finansiera direkta inkomstöverföringar till hushållen.Mellan 1994 och 1996 räknar regeringen med attskattekvoten (åter) skall stiga till51,. De skattehöjningar som leder till denna höjda kvotligger på av BNP jämfört med regler. Detkan då tyckas märkligt att skattekvoten inte stiger med merän . Förklaringen som anges är bl.a. att dehögt beskattade delarna av BNP utvecklas svagt. Så t.ex.sjunker inkomsterna från mervärdesskatten med 1procentenhet som andel av BNP (setabell nedan).Andel av BNP i procent1993199419951996Hushållens direkta skatter19,619,82,020,9Företagens direkta skatter2,32,21,71,8Arbetsgivaravgifter13,713,314,414,4Mervärdesskatt8,58,16,87,2Övriga indirekta skatter6,56,36,46,9Summa skatter o avgifter50,549,850,351,3Den snabbt fallande skattekvoten --1994 tillsammans med den dramatiskt ökande statsskuldenvisar både på möjligheten och nödvändigheten av att åter ökaskatteuttaget. förslag till skattehöjningarligger på ca . Detta innebär attskattekvoten kan komma att stiga med ca 0,7 -- 0,8procentenheter.Solidarisk skattepolitik för sunda statsfinanserDe beslut som och Socialdemokraternaenats om innebär väsentligainkomstförstärkningar via skattehöjningar. Totalt liggerskattehöjningarna på . I januari 1994redovisade konkreta förslag påskattehöjningar inom en ram på . Med deöverenskommelser som träffats mellan Socialdemokraternaoch har denna ram överskridits med 13miljarder kronor.Då bör dock beaktas att förslag byggde påatt inte skulle bli medlem av EU. Av deskattehöjningar på 49 miljarder som regeringen ochVänsterpartiet kommit överens om åtgår 12,4 miljarder tillatt finansiera EU-medlemskapet. Nettoskattehöjningen iövrigt ligger således på . Det motsvararprecis det belopp som angav för konkretaskattehöjningar i sin skattemotion från januari 1994.I januari 1994 angav att det kunde blinödvändigt med ytterligare skattehöjningar under 90-taletför att sanera statsfinanserna. skrev följande isin partimotion om skattepolitiken:Vänsterns väg för sundare statsfinanser kräverskattehöjningar. Hur stora skattehöjningar som krävs berorpå hur framgångsrikt en politik för full sysselsättning kandrivas och i vilken takt som behövliga sparprogram kangenomföras. En mycket snabb och kraftig skattehöjning ärinte lämplig av konjunkturskäl, men kan detbli nödvändigt att höja skatteuttaget med 20--30 miljarderkronor, för att få kontroll på budgetunderskotten.Företagssektorn kan tänkas bidra inom intervallet 10--15miljarder kronor, fördelat på tre delar, inkomstskatter,arbetsgivaravgifter, samt energi- och miljöskatter. Sådanahöjningar måste fasas in med hänsyn till konjunktur- ochkostnadsläget inom företagssektorn. Hushållen kan bidrainom samma intervall, dvs 10--fördelatpå kapital och förmögenhetsbeskattning samt indirekta ochmiljörelaterade skatter.Vänsterpartiet föreslog skattehöjningar på36 miljarder samt angav en ram på ca 20--30 miljarder föreventuella ytterligare skattehöjningar. Totalt övervägdeVänsterpartiet 56--66 miljarder i skattehöjningar. Av dettautrymme på ca 60 miljarder har ca 50 miljarder kronorintecknats. Det gör att det nu återstår ca 10 miljarder kronorför ytterligare skattehöjningar enligt den ram somVänsterpartiet angav i januari 1994.3 InkomstbeskattningVänsterpartiet föreslår vissa ytterligare skattehöjningar förperioden . Fördelningsskäl talar för att främstöka inkomstskatten på högre inkomster. harsparkvoten ökat dramatiskt. Som angetts ovan är det främsthushåll i de högre inkomstskikten som ökat sitt sparande. Ettökat skatteuttag som riktar in sig på de högre inkomstskiktenkan därför huvudsakligen antas påverka dessa grupperssparande och inte hushållens totala konsumtion.Vänsterpartiet föreslår att inkomstskatten höjs genom tvååtgärder:1. Grundavdraget slopas för inkomster över brytpunkten.2. Ett nytt skikt på inrättas för inkomster över300 000 kronor.En rad av de sparåtgärder som genomförts eller övervägspåverkar hushåll med låga inkomster. För att tillgodosefördelningskrav och för att inte strama åt den effektivaefterfrågan alltför kraftigt föreslår dessutomen skattesänkning för lägre inkomstskikt.3.1 VärnskattenI samband med proposition 1994/95:25 beslöt riksdagenatt införa en s.k. värnskatt. Värnskatten tas ut genom attstatsskatten höjs från . Detta beräknas gestatskassan ökade inkomster på 4,3 miljarder kronor.Vänsterpartiet har drivit detta krav alltsedanskattereformen och vi ser därför positivt på beslutet. Vi serdet dock som beklagligt att den socialdemokratiskaregeringen valt att begränsa höjningen till perioden --1998, dvs 1996--taxeringar.Motivet att införa den s.k. värnskatten är de dåligastatsfinanserna. De dåliga finanserna är dock inte av tillfälligart. Det hade därför varit motiverat att besluta att höjningenskulle ligga kvar . Ett alternativ till enmer eller mindre permanent höjning om än sämre hade varitatt knyta värnskatten till statsskuldens storlek så attvärnskatten t.ex. kunde ligga kvar fram till dess att Sverigesekonomi är så stabil att det finns statsfinansiellt utrymme attamortera ner statsskulden.Vad som här ovan anförts angående värnskatten börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Samtidigt som regeringen föreslog att den s.k. värnskattenskulle införas drev regeringen igenom ett förtidaåterinförande av grundavdraget vid den statliga taxeringen.Att slopa grundavdraget vid den statliga taxeringen var en avde få skatteskärpningar med en rättvis fördelningsprofil somregeringen genomförde. Förslaget var också påtvingatregeringen genom ett parlamentariskt tryck frånoppositionen.Att återinföra grundavdraget vid den statligataxeringen innebar en inkomstförlust på 1,8 miljarder kronorför statskassan . Nettobehållningen avvärnskatten blir således endast 2,5 miljarder kronor.Vänsterpartiet beklagar det förtida återinförandet avgrundavdraget vid den statliga taxeringen.