mot · GI02Ub903 · 1995-01-25 00:00:00 — Den nya informationsteknologins möjligheter Innehåll 1Sammanfattning5 2Informationsteknologins möjligheter5 3Den tekniska utvecklingen6 4Sverige, tekniken och infrastrukturen7 5Möjligheter för glesbygden9 6Den internationella utvecklingen10 7Sverige och informationsteknologin11 8IT-kommissionen12 9Den öppna IT-kommissionen14 10Att stödja och stimulera15 11Att undanröja hinder17 12Att vara föredöme18 13Fortsatt avreglering19 14Hemställan201 SammanfattningInformationsteknologin är ett mäktigt redskap för att gevingar åt människans förmåga. måste ha de högstaambitioner när det gäller att dra nytta av den nya teknologinför varje människas och hela samhällets utveckling. Senastår 2010 måste tillhöra den globala utvecklingensabsoluta spjutspetsar när det gäller varje del av utnyttjandetav informationsteknologin.I denna motion presenterar vi riktlinjerna för en politik föratt främja en bred användning av informationsteknologin.Vår utgångspunkt är att staten inte skall styra utvecklingenav den nya teknologin utan koncentrera insatserna till attstimulera och stödja, undanröja hinder och vara ett föredömeför andra.Nyckelområden för att bredda användningen avinformationsteknologin är skolan och lagstiftningen. Ensnabb förnyelse av skolans undervisningsmiljö med hjälp avinformationsteknologin kan höja utbildningens kvalitet ochbidra till att fostra fler mognainformationsteknologianvändare.Lagstiftningen i allmänhet, inte bara t. ex.datalagstiftningen, behöver snabbt anpassas till förändradetekniska villkor. En genomlysning hur all lagstiftning böranpassas till nya villkor måste snabbt igångsättas. Förslag tillintegritetslagstiftning bör föreläggas riksdagen.Regeringen bör för redovisa ett konkretprogram för att främja en introduktion avinformationsteknologin i alla delar av samhället i enlighetmed de riktlinjer som redovisades av iaugusti 1994.Arbetet med att avreglera telemarknaden bör drivas vidare.Telia AB bör successivt säljas ut.2 Informationsteknologins möjligheterInformationsteknologin kommer att få genomgripandebetydelse för hela samhället. Effekterna av den nyateknologin jämförs med de omvälvande konsekvenserna avtvå tidigare historiska epokskiften, nämligen människansförmåga att vidga muskelkraften genom användandet avredskap och det industriella genombrottets nyttiggörande avenergin. Alla bedömningar pekar hän mot attinformationsteknologins effekter ännu bara kan skönjas.Den nya tekniken får konsekvenser på alla plan som blirmer djupgående än sedvanliga, mer alldagliga förändringarav samhället. Dess roll för att reducera avstånd kan knappastöverskattas. Människornas möjligheter att kommuniceramed varandra privat och professionellt kommer att ökadramatiskt. Kunskaper blir snabbt tillgängliga för många.Gränser mellan länder och världsdelar bryts igenom.Det senare får betydelse som en stark drivkraft för en ökadinternationalisering. Rätt utnyttjad öppnar öppnar teknologinmöjligheter till decentraliserad produktion och ett boendeockså i områden som tidigare ansågs svårtillgängliga.Flera exempel på detta finns inte minst i de norra delarnaav . Orter som målmedvetet satsat påinformationsteknologin har nått en växtkraft som motsvararvillkoren för många orter utan avståndshandikapp. Myckettyder på att regionalpolitiken med informationsteknologinshjälp kan ges ett nytt och mer dynamiskt innehåll.De största effekterna kommer ändå att inträffa inom detvida området för utveckling av kunskap. De mycket snabbaförändringarna och den nya teknologin innebär en utmaningoch oändliga möjligheter till utbildning. All världenskunskap kan bli tillgänglig överallt och för alla. Det fårbetydelse för ungas utbildning, som det förbättrarmöjligheterna att ge fler tillgång till den kontinuerligakompetensutveckling det moderna arbetslivet kommer attkräva.Informationsteknologins utveckling fördjupar demokratin.Teknologin skapar möjligheter för fler att öka sitt kunnandeoch förverkliga personliga ambitioner. Den motverkardärmed olikheter som inte behöver finnas. Dessutom öppnarinformationsteknologin kanaler till den offentliga makten påett sätt som kan verka vitaliserande för folkstyret och öka denmedborgerliga kontrollen över maktutövningen. Fler kan dranytta av offentlighetsprincipen.Farhågor har uttalats för att informationsteknologin skulleverka segregerande både mellan människor och mellanregioner. ''Utanförskap'' målas upp som en betydande risk.Sådana farhågor är överdrivna. Tvärtom öppnar teknologinmöjligheter som för många inte tidigare låg inom räckhåll.Exempel på detta är hela utbildningen med ettvärldsomspännande kunskapsflöde samt de ökademöjligheterna till distansarbete. Informationsteknologin kange handikappade ett drägligare liv.Kännetecknande för den informationsteknologiskautvecklingen är den hastighet med vilken den sker ochpåverkar våra samhällen. Medvetenheten om detta har denstörsta betydelse när de villkor genom vilka användningenav teknologin kan främjas, läggs fast.3 Den tekniska utvecklingenInformationsteknologin är ett redskap för att samla,bearbeta och sprida information. Tekniskt utvecklas den nyateknologin med stor beslutsamhet. Nya tillämpningar ochutvecklingssteg presenteras med en snabbhet som saknarhistoriska motsvarigheter.Nya tjänster utvecklas medinformationsteknologins hjälp. Exempel på sådana finns inte minst på det finansiella området, i fråga omvalutahandeln men också vad gäller personliga tjänster t.ex.via bankomat. Utvecklingen kommer att gå samma vägockså på andra områden. I den nya teknologins spårutvecklas nya företag som kan komma att skapas till de mestavgörande motorerna i de moderna samhällenas utveckling.Avancerat företagande förändrar och förnyar karaktären påorter och regioner. Det gäller , likaväl somArvidsjaur, likaväl som Mölndal.Informationsteknologin förändrar också den traditionellaindustrin. Robotiseringen är ett tidigt exempel härpå.Avancerat konstruktionsarbete, liksom kompliceradeprocesser, styrs med informationsteknologins hjälp. Ocksåmer traditionella industriverksamheter drar betydande nyttaav de informationsteknologiska landvinningarna.Helt nykunskap utvecklas med stöd av informationsteknologin. Detgäller inte minst inom den mest avancerade vetenskapen. Detaccelererar i sig själv utvecklingen mot ännu flertillämpningar.Informationsteknologin förändrar i grundenvillkoren för administration. Kunskap kan spridas bredareoch snabbare nå rätt adresser. Ledtider kan kortas ochkostnader pressas. Människors personliga deltagande ochöverblick underlättas.Den teknologiska utvecklingen skall ses tillsammans medden snabba utveckling av världens vetande som samtidigtpågår. Kunskapsutvecklingen kan illustreras på många sätt.I den förra regeringens arbete med ''Agenda 2000 -- kunskapoch kompetens för nästa århundrade'' beskrevVetenskapsakademien kunskapsexplosionen i form avantalet aktiva vetenskapsmän. Av alla forskare inomnaturvetenskap och teknik som någonsin levat, lever 80--90procent , underströk . Kunskapsutvecklingenfrämjar informationsteknologins fortsatta utbredning,liksom informationsteknologin accelererarkunskapsutvecklingen.Ett annat sätt att illustrera kunskapsutvecklingen är att setill den hastighet med vilken industriprodukter numeraomsätts. Medan en bilmodell tidigare kunde leva i 15 till 20år, förnyas bilar nu på halva . Persondatorernaslivslängd överstiger numera sällan tre år.Informationsteknologins utveckling underlättar mänskligakontakter. Det gäller såväl elektroniskt som mer direkt. Närtelefonen introducerades antog många att resandet skulleminska drastiskt. Så blev det emellertid inte. Resorna ökade,precis som de alltid gjort. Historiskt ökar resesträckornakontinuerligt och trendmässigt. Det enda som är i stort settkonstant är restidens längd. Dess sanningar kommersannolikt att fortsätta att gälla. Kontakter viainformationsteknologin föder också behov av andrarelationer.Det är emellertid fullt möjligt att antalet arbetsresorminskar. Den ökande möjligheten till distansarbetemedverkar till att fler kan bosätta sig mindre centralt.4 , tekniken och infrastrukturenSverige ligger väl framme på det informationsteknologiskaområdet. Vårt land är genom den nya telelagen mestavreglerade. Utvecklingen har inte låtit vänta på sig sedanavregleringen genomfördes , dvs. för bara ettdrygt år sedan.Den svenska telenätsuppbyggnaden sker i snabb takt. TeliaAB, det tidigare , påskyndar, på grund avkonkurrenstrycket, utbyggnaden av sitt moderna AXE-system. De senaste planerna är att alla Sverigesteleabonnenter kommer att ha tillgång till det moderna nätet,med tillhörande tjänster, års utgång. Det ät två årtidigare än de ursprungliga planerna.Konkurrerande aktörer när det gäller infrastruktur är bl.a.Banverket och olika energibolag. Till dessa kan läggas kabel-TV-aktörerna, som i olika grad diskuterar och planerar attengagera sig även på teleområdet.Utbyggnaden av den nya generationen infrastruktur,fiberoptisk kabel, pågår i stor omfattning. Sådana kablar har,i praktiken, obegränsad kapacitet. Det svenskakommunikationsnätet omfattar mer än fiberoptiskkabel. Yttterligare närmare byggs för närvarandevarje år.Många nya och spännande företag och tjänster tillkommersnabbt, allt från olika kopplingar till Internet-, X.400- ochövriga kommunikations- och nätverkssystem, till telefon-och datakommunikationsföretag. Företag som Tele2, BritishTelecom (BT), /Transpac m. fl. är i dagverksamma i . De erbjuder alla internationellaförbindelser. har köpt detStockholmbaserade StjärnTV. åtskilda branscheringår i nya relationer.Mobiltelefonins GSM-nät uppvisar en häpnadsväckandesnabb utveckling. De tre huvudaktörerna , Europolitanoch konkurrerar när det det gäller nätutbyggnad,servicenivå, taxor och inte minst inköpsrabatter på telefoner.Postdistributionen integreras med informationsteknologinoch telekommunikationen. I distribueras allt flerbrev långa vägar via telekablar, och endast den sista delenvia fysisk distribution. Exempel på detta är såväl City Mailssom Postens olika s.k. e-posttjänster. Breven från framför alltföretag sänds via teleledning till automatiska utskrifts- ochkuverteringsanläggningar i närheten av slutadressaterna.Även mindre privatkunder har numera tillgång tillmotsvarande tjänster från egen dator.I huvudstadsregionen är kommunikationsmöjligheterna avuppenbara skäl särskilt välutvecklade. Ett nät med storkapacitet knyter samman forskningsinstitutioner och denavancerade informationsteknologiska industrin.Konkurrerande företag har planer på att byggahöghastighetsnätverk av optisk fiber i Stockholmsområdet.Bl.a. är avsikten att erbjuda höghastighetslinjer för data,rösttelefoni, nätverkshopkopplingar inom staden och mellanstäder i såväl som . Satsningarna i de störrestäderna kommer snabbt att spridas till övriga delar avlandet.Ingenting säger att det måste till enbartlinjebundna telekommunikationer. finns, främsttack vare konkurrensen inom mobiltelefonin, ett väl utbyggtradiolänknät. Ett sådant nät har inte sammaöverföringskapacitet som moderna glasfiberkablar, men kanerbjuda hushåll och företag en service som väl mäter sig medden de har . En fördel med dessa radiolänkförbindelserär att de ofta är mer flexibla och kostnadseffektiva änkabelförbindelser. De kan också vara det första steget ividareutvecklade tele- och datakommunikationer.Kommunikation genom kabel kommer i växande gradockså att kompletteras med satellitkommunikation.Det amerikanska programvaruföretaget sägersig ha planer på att bygga upp ett nät av eterbundna tjänstersom man kallar ''ett globalt kabelfritt Internet''. Det skallbaseras på satelliter och beräknas kosta mer än 50 miljarderkronor.Perspektiven är nästintill obegränsade.Ingenjörsakademien (IVA) beskriver i sin studie''Tekniken och det framtida arbetet'' (1994) det som skerpå informationsteknologiområdet på följande sätt:Vi befinner oss i skiftet mellan två epoker, som kan kallasindustrisamhället respektive informationsteknologinssamhälle (IT)-samhället. Den snabba och dramatiskautvecklingen är ett resultat av informationsteknologinsspridning till allt fler områden. Det blir möjligt att framställanya eller kraftigt förbättrade varor och tjänster på ett nytt sättoch större hänsynstagande till konsumenternas intresse.Och vidare:Informationsteknologin kommer att förädla mångaprodukter och processer men också ge upphov till nya sättatt tillhandahålla dagens tjänster. Dessutom kommer det attdyka upp ett antal helt nya tjänster. Vilka dessa blir vet viinte och inte heller hur de kommer att påverka samhället.Informationsteknologin är emellertid långt ifrån baratillägnad vissa speciella branscher. Också i myckettraditionella näringar spelar en kvalificerad användning avinformationsteknologi en allt större roll förkonkurrenskraften.5 Möjligheter för glesbygdenUtvecklingen av informationsteknologin öppnar nyamöjligheter för alla människor och regioner. Särskildbetydelse kan den emellertid få för glesbygden. Tele- ochpostområdet är goda exempel på detta.Distributionen kan med hjälp av den nya teknologineffektiviseras genom att fysiska transporter till gamla depåerkan ske via elektronisk kommunikation.Telepostförsändelserna kan sorteras automatiskt näraslutadressaten. ''Utbärningen '' kan ske direkt till en fax eller''privatiseras'' på så sätt att utdelningsställen kansamlokaliseras med annan service och verksamheten drivasav fristående agenter. En fördel med en sådan utveckling äratt ökat samarbete med lanthandlare, lokala företag ellerenreprenörer gör det lättare att behålla andraservicefunktioner.Postens kostnader för ''olönsam glesbygdsdistribution''uppges av vara årligen.Antalet hushåll kan uppskattas till ca 400.000. Ca 1.800hushåll i har inte tillgång till dagligpostutbärning. 3.000kronor per glesbygdshushåll -- årligen.Utvecklingen mot en avreglerad postverksamhet,konkurrens och upphandling av glesbygdservice innehållerintressanta framtidsutsikter.Skulle exempelvis den summa som satsas påpostdistribution som inte är lönsam i stället användas förandra åtgärder för att utveckla glesbygdservicen motsvarardet en betydande potential. Informationsteknologisktbaserade kommunikationsmöjligheter skulle, åtminstone fördem som så vill, kunna tänkas ersätta konventionellpostdistribution.Utrustning som i ena stunden tar emotelektroniskt överförda brev och faxmeddelanden kan i nästastund användas till deltidsföretagets utveckling ellerfamiljens studiebehov.Staten har avtal med om att ansvara förglesbygdsdistribution av brevförsändelser. Avtalet räckerfram till . För att få till stånd en positivoch önskvärd utveckling bör förberedelserna för de villkorsom skall gälla för tiden därefter inledas utan dröjsmål.Projekt bör initieras där olika aktörer, enskilt eller isamarbete, prövar nya vägar att lösa glesbygdens behovinom postområdet. Ett sätt att få fram nya idéer och lösningarär att upphandla servicefunktionen på den öppna marknaden.För glesbygden öppnar informationsteknologin, somantytts, nya möjligheter till företagande, arbete och studier.Avståndens svårigheter reduceras. I fråga omföretagsetableringar och företagsutveckling finns redanintressanta exempel, inte minst i inland.6 Den internationella utvecklingenMånga länder genomför ambitiösa program för att dranytta av informationsteknologin.Det amerikanska programmet -- ofta symboliserat genomskapandet av vad som kommit att kallas elektroniskamotorvägar -- har kommit att spela en särskild roll, inte minstsom stimulans för andra att delta i ett världsomspännandeinformationsteknologisamarbete.Det amerikanska programmet har sin tyngdpunkt isträvanden att avreglera en så stor del som möjligt avtelekommunikationsområdet. Övertygelsen är attmarknadsaktörer -- om de tillåts utöva sitt ansvar friare -- harstörre förutsättningar än regeringar att geinformationsteknologin nya tillämpningar.I spelar den Europeiska Unionen (EU) en särskiltviktig roll för att främja den informationsteknologiskautvecklingen.Våren 1994 tillsattes den s k Bangemannkommissionen.Den presenterade sina rekommendationer till det EuropeiskaRådets möte på . Vid rådets möte i idecember uttalade stats- och regeringscheferna följande omangelägenheten av att främja utvecklingen i riktning mot etteuropeiskt informationssamhälle:The European Council emphasizes that the CommissionAction Plan ''Europe's way to the information society'' andthe conclusions of the Ministers for Industry andTelecommunications have set the agenda for thedevelopment of an information society. The EuropeanCouncil sees the basic decision on liberalizing thetelecommunications infrastructure by 1 January 1998 as adecisive step in establishing information infrastructures forthe future. In this connection it stresses the importance ofnew services and information content as well as theaudiovisual sector in its cultural dimension. In thisconnection Council calls on the Commission toprepare proposals for revision of the Directive on televisionwithout frontiers and for a new MEDIA programme beforethe next stresses the role of the privatesector in up a financing informationinfrastructures.It requests Member of States to establish asuitable environment for such initiatives. Internationalcooperation must be further strengthened, above all in therelation to Cental and Eastern Europe and theMediterraneean. Council calls upon theCommission to make appropriate proposals to that end.The European Council asks the Ministers for Industry andTelecommunications to ensure coordination of furthermeasures. It requests the Council to create rapidly the legalframework conditions -- in areas such as market access, dataprotection and the protection of intellectual property -- thatare still necessary.The European Council wellcomes the G7 MinisteralConference on the global information society to be held inFebruary 1995 in Brussels.Liksom i är en avreglering avtelekommunikationsområdet i en viktig förutsättningför att en tillräckligt dynamisk utveckling skall komma tillstånd. och har i dessa hänseendenkommit längst. Enligt de planer EU arbetar efter skallen europeisk avreglering av telekommunikationerna ske till1998.På amerikanskt initiativ skall, som nämns i EuropeiskaRådets kommuniké från , G7-länderna samlas för attsöka forma en mer världsomspännande strategi för deninformationsteknologiska utvecklingen. Det ärbetydelsefullt att aktivt följer dessa initiativ.Tyskland och har nyckelroller att spela för att geden europeiska informationsteknologiutvecklingennödvändig styrka. Båda länderna har emellertid omfattandekvardröjande regleringar på telekommunikationsområdetsom håller tillbaka dynamiken.EU spelar en central roll också i fråga omdatalagstiftningen. Ett särskilt direktiv på detta område skallenligt planerna slutbehandlas . Direktivet hardirekt betydelse för hur en angelägen reformering av densvenska datalagen kan ske.Helt vid sidan av det organiserade arbetet för att ländernaemellan främja informationsteknologiutvecklingen, byggerteknologin själv upp internationella relationer. Det viktigasteexemplet härpå är Internet, med sina 30 miljoner användare.Ursprungligen skapat för det amerikanska försvaret, därefterutvidgat till att bli ett nät först och främst för universitet ochhögskolor världen över, har Internet alltmer kommit att bliett allmännät både för företag och enskilda. Det spelardärmed en viktig roll för en bred spridning av teknologin,men också som illustration till hur denna utvecklas vid sidanav traditionella politiska, ekonomiska och samhälleligastrukturer.7 och informationsteknologinSveriges informationsteknologiska utgångsläge är, somnämnts, gott. Inte minst gäller detta i fråga om den telelagriksdagen antog 1993.Den svenska telelagen tillhör de mest liberala i världen.Den har öppnat den svenska marknaden för konkurrensmellan olika operatörer. är 14 företag -- varavflera utländska -- antingen verksamma på den svenskatelekommunikationsmarknaden eller på väg att bli det,förutsatt att tillstånd ges. Telias -- tidigare --monopol har brutits.Sverige har också tillgång tilltelekommunikationsutrustning i större utsträckning änflertalet andra länder. Några exempel kan illustrera detta:Sverige är ett av världens telefontätaste länder. En fax finnsdessutom på var 20:e telefonlinje. I fråga om mobiltelefonerligger först i världen med en mobiltelefontäthet pådrygt . Efter följer , , ochHong Kong.Antalet persondatorer i uppskattas tillmer än 1,25 miljoner. är därmed ett av världens mestdatortäta samhällen. En halv miljon nya persondatorerberäknas dessutom finna köpare i vårt land bara . Mer än15 % av hemmen är utrustade med persondatorer.AntaletInternet-anslutna datorer uppgår i uppgår till över50.000. På varje dator kan emellertid flera användare finnas.Varje månad kan på hela Internet så många som en miljonnya användare tillkomma. Totalt finns på Internet mer än 30miljoner användare över hela världen.Sverige har också tillgång till avancerat industrielltkunnande i fråga om telekommunikation. Det gällernaturligtvis först och främst , som tillhörvärldens främsta företag på informationsteknologiområdet.Men det gäller också och många mindre företag.Den informationsteknologiska forskningen sker i en närainternationell samverkan och i samarbete mellan industri,universitet och särskilda forskningsinstitut. Universitetenoch de tekniska högskolorna bedriver avancerad forskningpå flera olika informationsteknologiskt intressanta områden.Mindre högskolor, som /,har visat att informationsteknologin också kan utvecklas iformer bortom de stora laboratorierna.Genom tillkomsten av ,som upprättats ur de tidigare löntagarfonderna, har viktigaförstärkningar av den informationsteknologiska forskningenoch utvecklingen möjliggjorts. Att denna extrakunskapsinvestering kan komma till stånd är avutomordentlig betydelse för framtidakonkurrenskraft. Den målmedvetenhet med vilken dennuvarande regeringen sökt avveckla bl. Stiftelsen förstrategisk forskning, liksom -- ochkompetensutveckling med andra viktiga stimulansuppgifterpå det informationsteknologiska området, inte minst när detgäller skolan, utgör ett direkt hot mot Sverigesutvecklingsmöjligheter på en vital framtidssektor.8 IT-kommissionenFör den förra regeringen var den informationsteknologiskautvecklingen föremål för exceptionell uppmärksamhet. Imars 1994 tillkallades en särskild för att gestörsta möjliga stöd till den informationsteknologiskautvecklingen.Redan kommissionens sammansättning markerade desssärställning bland andra utredningar och kommittéer. Understatsministerns ordförandeskap och med utbildnings- ochforskningsministern som koordinator, samlades ikommissionen de statsråd som hade de mest centralauppgifterna på informationsteknologiområdet tillsammansmed expertis från alla informationsteknologinsnyckelområden. En avgörande utmaning för krävdesärskild målmedvetenhet, bortom den som kan utvecklasinom ett traditionellt utredningsförfarande.Kommissionens presenterade sitt förstabetänkande -- ''Vingar åt människans förmåga'' (SOU1994:118) -- med 25 ambitioner på sju områden för deninformationsteknologiska utvecklingen i Sverige.Sammanlagt innehöll kommissionens betänkande 66konkreta förslag.Kommissionens arbete tog användningen avinformationteknologin som utgångspunkt. Ambitionenborde vara ''att skall tillhöra denglobala utvecklingens absoluta spjutspetsar när det gällervarje del av utnyttjandet av informationsteknologin'' hettedet i det uppdrag kommissionen hade.Flera av kommissionens förslag började förverkligas redanunder utredningsstadiet. En sådan omedelbarhet var möjliggenom att ansvariga statsråd själva deltog i kommissionensarbete. Tidsspillan kunde därmed undvikas. Analys ochhandling kopplades samman.Kommissionens viktigaste förslag rörde skolan ochrättssystemet.