ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Fi302 · 1995-01-25 00:00:00 — Med anledning av förslag i 1993/budgetpropositionhar (1993/94:FiU19) fattat beslut om ändringar iordningen för utbetalning av skattemedel till de kyrkligakommunerna, att gälla fr.o.m. innevarande år.Ändringen innebär att man vid utbetalningarna avskattemedel reducerar förskottet motsvarande det beloppsom avser lindring i skattskyldigheten för dem som intetillhör . erhöll de kyrkligakommunerna förskott på skattemedlen, utan att hänsyn togstill att en del församlingsbor inte var medlemmar.Minskningen för dessa gjordes i stället i samband medslutavräkningen senare.De kyrkliga kommunerna har inte rätt att erhålla fullaskatteinkomster för boende inom församlingen, som inte ärmedlemmar. Det synes naturligtvis rimligt att dessaskattemedel då inte heller förskotteras, för att . Omläggningen är mot denna bakgrundprincipiellt motiverad.Icke desto mindre innebär omläggningen att detuppkommer övergångsproblem . Dessaår påverkas de kyrkliga kommunerna dubbelt dels genomminskningen vid utbetalningarna av respektive årsskattemedel, dels genom att avdrag också görs förslutavräkningen avseende 1993 resp. förskott.Övergångseffekten beräknades av dåvarande regeringen tillca 700--för vardera året.I genomsnitt härrör av skatteunderlaget frånmedborgare som inte är medlemmar i kyrkan och somsåledes inte skall betala full kyrkoskatt. Mellan olikaförsamlingar är variationerna dock betydande.För en del församlingar får omläggningen övergångsvisbetydande konsekvenser och riskerar att framtvinga storaskattehöjningar. Den mycket korta förvarning, som gavsinför omläggningen begränsar församlingarnashandlingsutrymme ytterligare.Det är mot denna bakgrund motiverat att vidta särskildaåtgärder i syfte att mildra övergångseffekterna. En lämpligåtgärd synes vara att ge de mest utsatta församlingarna rätttill hel eller delvis befrielse från avgiften till Kyrkofondenunder de två övergångsåren 1995 och 1996. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lindring av övergångseffekterna förkyrkliga kommuner till följd av den ändrade utbetalningenav kyrkoskattemedel genom temporär befrielse från avgifttill Kyrkofonden.
mot · GI02Fi303 · 1995-01-25 00:00:00 — Kommunerna är beroende av företagens verksamheter. Deger jobb och skatteintäkter. Företagsetableringar ochutbyggnader kostar kommunerna pengar i form av vägnät,vatten och avlopp, räddningstjänst, miljötillsyn och mycketannat. Fastighetsskatten är statlig. Därför finns det ingetskattemässigt lokalt samband mellan företag och kommun.För kommunerna är det viktigt att få stabila skattebaser. I dagär in- och utpendlingen mellan kommuner mycket stor. Detär viktigt att få en skattebas som inte bara riktar sig motmänniskor boende i kommunen, utan även mot företag ikommunen. Höginkomsttagare använder många gångerpendling som ett sätt att undvika kommuner med högaskatter. Behovet av stabila skattebaser är stort särskilt i tidernär staten lägger på kommunerna nya uppgifter, som iblandkombineras med kommunala skattestopp och/eller minskadestatsbidrag.Att återinföra en beskattning av fastigheter ärett sätt att skapa stabila skattebaser för kommunerna.Kommunförbundet har räknat på skattebasen för byggnaderoch mark som är knutna till företagssektorn. Dessafastigheter är taxerade till eller knappt40 % av det samlade taxeringsvärdet på alla fastigheter iSverige. och byggnader är ungefär lika mycket värda.Om den kommunala fastighetskatten sätts till skulle landets kommuner tillföras 12,6 miljarder kronorom året. I genomsnitt blir detta per innevånare och år. Införandet av kommunalbeskattning av fastigheter inom företagssektorn kommer atti första hand gynna kommuner , delar av ,, län och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av beskattningav fastigheter knutna till företagssektorn.
mot · GI02Fi305 · 1995-01-25 00:00:00 — taxeras och beskattasfritidsfastigheter i ägarens hemkommun. Det betyder att denkommun där fastigheten finns inte får täckning för kostnader,som är förknippade med fastigheten och de som bor där påsin fritid. För kommuner i turistområden kan kostnaderna blibetydande eftersom man måste dimensionera anläggningaroch institutioner för mycket höga beläggningar . Kommuner med detta problem är till exempelGotland, många kommuner på och i Stockholmslän.Det rimliga är att kommunerna kan få täckning förkostnader, som betingas av fritidsboendet. Därför börkommunerna återfå sin rätt att beskatta fritidsfastigheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kommunerna skall återfå rätten attbeskatta fritidsfastigheter.
mot · GI02Fi306 · 1995-01-25 00:00:00 — Det har vid olika tillfällen slagits fast att de beslut som tasav riksdag och regering och där effekterna berör denkommunala sektorn också skall åtföljas av ettfinansieringsbeslut. Detta sker alltför sällan. För att klartmarkera skillnaden mellan statens och kommunens ansvaroch beslutskompetens är det viktigt att man strävar efter attupprätthålla denna princip. De statliga beslutsinstansernamåste bevaka att så sker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att följafinansieringsprincipen.
mot · GI02Fi309 · 1995-01-25 00:00:00 — Runt om i landet tas nu en rad kommunala miljöinitiativbl.a. genom uppföljningen av genomAgenda 21:s arbete.Genom anpassning av avgifter söker kommunerna attstimulera källsortering, kompostering och andra medel föratt minska miljöbelastningen från sophanteringen. Ett stortantal kommuner har infört differentierade avgifter.Investeringarna i rationella system för källsortering släparemellertid efter. I vissa fall konstateras redan attdifferentiering, höjda avgifter och strängare regler leder tillatt mer och mer sopor okontrollerat slängs ut i naturen, vilketär en minst sagt oönskad effekt av initiativ för bättre miljö.Det behövs därför i detta och i andra sammanhangkompletterande och varandra stödjande styrmedel imiljöpolitiken lokalt och centralt.Av den anledningen för bl.a. miljörörelsen fram förslag omen miljödifferentierad fastighetsskatt. I stället för som nuhögre fastighetsskatt, från högre fastighetsvärde efter det atten fastighet har rustats upp och miljöförbättrats, bör reglerför fastighetsskatten utformas så att den premierarfastighetsägarens miljöinvesteringar i fastigheten. Idéer ochförslag om detta finns framtagna.Fastighetsskatten är en statlig skatt. I början av 80-taletavskaffades också den tidigare kommunala beskattningen avföretag och andra juridiska personer. Skälen var goda. Medinternationellt och nationellt verksamma företag var envinstrelaterad beskattning ett mycketslumpmässigt skatteinstrument. Skatten erlades där företagetråkade ha huvudkontor även om företagets verksamhet ochutnyttjande av service (vägar, vatten, avlopp osv. )samt miljöbelastningen från verksamheten var spridd iproduktionsenheter runt om i landet eller i andra länder.Sedan den kommunala beskattnigen av juridiska personerupphört bidrar företagsamheten till kommunernas kostnaderenbart i den grad som dessa avgiftsbeläggs. Avgifterna skalldessutom utgå från faktiska produktionskostnader.Som alternativ till tidigare företagsbeskattningbör införandet av en fastighetsbeskattning riktadmot företag och juridiska personer övervägas. Till skillnadmot tidigare skatt baserad på vinst ger en beskattninggrundad på fastigheter och anläggningar skatteintäkter till dekommuner där verksamhet bedrivs och serviceutnyttjas.Även denna skatt bör vara differentierad eftermiljökriterier mätt i avfallshantering, utsläpp,energiförbrukning m.m. Även gentemot företagen skulle ettnytt skatteinstrument minska riskerna för ''smitning'' frånallt för höga eller allt för hårt differentierade avgifter. Skattenskulle genom sin utformning också skapa kompletterandeincitament för miljöinvesteringar.Ovan anförda argument talar för införande av enkommunal och miljödifferentierad fastighetsskatt riktad motsåväl bostäder som industrifastigheter, kommersiella ochoffentliga lokaler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljödifferentierad kommunalfastighetskatt.
mot · GI02Fi310 · 1995-01-25 00:00:00 — I flera motioner har vi presenterat förslag och reformersom sammantaget innebär att den enskilda individen och denenskilda familjen får större valfrihet medan den politiskamakten begränsas. Förslagen innebär också lägre kostnaderför kommunerna, vilket bör regleras i anslagen förkommunernas statsbidrag.I motion 1994/95:U203 av m.fl. (m) föreslås attriksdagen skall återinföra vårdnadsbidraget och denavskaffade avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader.Det var den borgerliga regeringen som infördeavdragsrätten och vårdnadsbidraget. Det uppgick till 24 000kronor och barn . Att bidraget varuppskattat visar att över 180 000 familjer ansökte om ocherhöll det. Socialdemokraterna avskaffade medvänsterpartiernas hjälp både avdragsrätten ochvårdnadsbidraget.Trycket på den offentliga barnomsorgen kommer återatt stiga. I kombination med att rätten för enskild barnomsorgkringskurits och barnomsorgsgarantin kvarstår kommer viinom bara att se snabbt växande köer tillbarnomsorg.Vi har i motion 1994/95:So605 av m.fl.(m) redogjort för vår inställning inom familjepolitiken, omnödvändigheten av valfrihet och respekt för de enskildabarnfamiljerna. Genom våra förslag på reformer inomfamiljepolitiken skapas inte bara större utrymme för deenskilda familjerna -- det minskar också kommunernaskostnader. Vårt förslag om vårdnadsbidrag och vårt krav attbarnomsorgsgarantin skall avskaffas innebär också detminskade kostnader för kommunerna.Vi har slutligen i annan motion 1994/95:Sf238 av GullanLindblad m.fl. (m) föreslagit införande av ytterligare enkarensdag i sjukförsäkringen. Det innebär också lägrekostnader för kommunerna, bl.a. i form av färresjukskrivningar.Totalt innebär dessa förslag att kostnaderna förkommunerna under /96 blir 2 250 miljonerkronor lägre. 1998 beräknas kostnaderna vara 3 900 miljonerkronor lägre. Mot den bakgrunden bör statsbidragen minskasi motsvarande grad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt under anslag G 1.Statligt utjämningsbidrag till kommunerna för budgetåret1995/96 anvisar ett i förhållande till regeringens förslagminskat anslag med i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02Fi401 · 1995-01-25 00:00:00 — är en välfrekventerad sjöled, ofta medbesvärliga och säregna seglingsförhållanden. 1873 byggdespå ett ökänt grund mitt i norra , österom , fyrplatsen . På grundet, som låg påca 8 fots djup, gjordes uppfyllningar med stenblock ochstenkistor varpå sedan byggdes en granitplattform ochvågbrytare. Åtskilliga och tunga var de seglatser med stenoch grus, som småländska skeppare och kustbor utförde. Den första våningen av granit och sedantvå våningar av trä med fyrlanterninen på taket överhavet.Fyren stod färdig och tändes ochvägledde många sjöfarande i , innan den efter 95års tjänst släcktes och ersattes med enmodern automatiserad fast fyr, som byggts på s.k. kasun ochförankrats ca en halv distansminut sydost om den gamlafyren.Fyrplatsens areal inkl. bl.a. hustomt, pirar och bryggor ärca 3 200 kvm, hamnbassängen ca 2 200 kvm.Dämmans fyrplats överfördes 1987 från tilldomänverket, som därefter aktualiserat fyrplatsen somförsäljningsobjekt. ägs fyrplatsen av statensfastighetsverk.Kronoholmen Dämman ligger inom område medgeografiska bestämmelser enligt 3 kap. naturresurslagen(NRL) d.v.s. av särskilt intresse för fritidsverksamhet, kulturoch naturmiljö. i län uttrycker mångassynpunkter i följande yttrande till domänverket1990-07-20:''Kronoholmen, med byggnad och hamn har emellertid ettoomtvistligt kulturhistoriskt intresse regionalt. Det finnsdärför ett allmänt intresse av att för framtiden bevara holmeni så ursprungligt skick som möjligt. Möjlighet att förallmänheten utnyttja hamnen för fritidsbåtar tillfälligt -- ochsom nödhamn -- bör finnas kvar. ''har enskilda försök gjorts att förankra densten och de granitblock, som undan för undan hotar attraseras, och därmed även fyrplatsen. En sådan utvecklingvore förödande, inte bara ur kulturhistorisk synpunkt utanäven ur sjösäkerhetssynpunkt.I närheten finns på fastlandet intressenter, som är villigaatt diskutera såväl huvudmannaskap som tillsyn ochreparationsarbeten av fyren. Förutsättningen torde dock varaatt fyren stannar i statlig ägo, att åtgärder vidtagesför att hindra fyrplatsens rasering och att likaledes åtgärdervidtages för att återställa och bevara fypplatsen, ettkulturhistoriskt objekt av mycket stort värde.Kronoholmen Dämman, en mer än 120-årig ledstjärna,fyrplats och nödhamn i , har även ettberättigande -- i många avseenden. Dock är nu tiden, enligtmitt förmenande, mogen för att förklara fyrplatsen somriksintresse för kulturmiljövården och att eventuellt även fåden statligt skyddad som byggnadsminne. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående behovet av underhåll,bevarande och skyddande av Dämmans fyr (kronoholmenDämman) i kommun, län.
mot · GI02Fi402 · 1995-01-25 00:00:00 — Skogsråvara till inlandssågverken i Skogsråvarutillgången har stor betydelse för sågverkenoch massaindustrierna i . Sågverk och vissförädlingsindustri är basnäringen i flertaletinlandskommuner. Stora skogsägare i inlandet, t.ex.Assidomän, investerar nu och ökar produktionen vid sinakustindustrier och därmed går mycket stora volymerskogsråvara från inlandet till kusten. Det innebär attinlandssågverken är tvungna att importera skogsråvara frånRyssland, som via kustlandet transporteras med lastbil tillderas anläggningar. Dagens situation är intetillfredsställande.Enligt en utredning som utvecklingsfonden i Norrbottengjorde är den årliga tillgången av sågtimmer iNorrbotten 1 700 000 fast skogskubikmeter och behovet 1 940 000 fast skogskubikmeter. Underskottet i kustlandet ärstort, medan det i inlandet finns ett överskott. Trots dettatvingas inlandssågverken importera råvara för att hålla i gångverksamheten.Vid samgåendet mellan Statens skogsindustrier ochDomän AB -- -- undantogs förutomnationalparker, naturreservat och urskogsreservat även allstatlig mark väster om skogsodlingsgränsen. Denna markförvaltas av Statens fastighetsverk.Hundratusentals hektar produktiv skogsmark i omedelbaranslutning till skogsodlingsgränsen skulle kunna upplåtasför avverkning. För att tillgodose natur- ochmiljövårdsintressena bör det ske genom småskaligtskogsbruk. i detta område är uppskattat till 50miljoner skogskubikmeter med en årlig tillväxt av ca 2procent.Om hälften av den årliga tillväxten, , gjordes tillgänglig skulle råvara tillinlandssågverken kunna tillgodoses och mångaarbetstillfällen tillkomma. För att möjliggöra detta måsteStatens fastighetsverk upplåta mark genom arrenden eller påannat sätt sälja skogsråvara till de inlandsssågverk somannars riskerar nedläggning.Avverkningsmetoden kan villkoras med småskaligtskogsbruk, där gallring och s.k. blädning skall tillämpas.Slutavverkning får i undantagsfall ske i sydsluttningar påmindre områden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tillgodose råvarubehovet försågverken i inland.
mot · GI02Fi404 · 1995-01-25 00:00:00 — Flyttning av enheter i , , har genomfört entillbyggnad av sina lokaler i . Utbyggnaden utgörförutsättning för att sex olika lokalområden skall kunnaläggas samman till ett. Det naturliga vore nu att sammanföraall SCB-verksamhet till Örebro.Goda kommunikationer och god tillgång på kvalificeradarbetskraft samt möjligheter till rationell samordning genomkoncentration till en plats är goda och för sig själva talandeargument för detta förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utlokalisering av SCB från Stockholmtill .
mot · GI02Fi405 · 1995-01-25 00:00:00 — Statistikinsamling om resandet i , , har 1978 och 1984genomfört 2 nationella resvaneundersökningar och vidvardera intervjuat 7 000--8 000 svenskar om sitt resande. Resultatet har bl.a. använtsför forskning vid universiteten och av . Denna statistik är behäftad med brister.Konjunkturläget under intervjuåret gör att statistikens värdekan ifrågasättas i många sammanhang.SCB har på uppdrag av Delegationen för prognos- ochutredningsverksamhet inom Kommunikationsdepartementetden påbörjat en insamlingsperiod som sträckersig . skall 8 000 personers resande kartläggas. bör alltså finnasen tidsserie och 40 000 resenärers uppgifter till grund för forskning, analysermed avseende på infrastrukturinvesteringar etc. En avsevärdkvalitetsförbättring i beslutsunderlaget bör därigenom kunnauppnås till gagn för investeringarna under nästa sekel.Styrelsen för Sverigebilden fullföljer nu denstatistikinsamling om svenskars resande i ochutlandet, i arbetet och , med och utanövernattningar som startades av dåvarande turistrådi samråd med , , ,och , som fått sinaönskemål tillgodosedda avseende intervjuinnehållet.Uppgifter insamlas bl.a. om socioekonomiska förhålllanden,reseanledning, utgifter förknippade med resan m.m.Databasen byggs löpande upp med 2 000 intervjuer , dvs. 24 000 intervjuer . Den består nu av en tidsserie somsträcker sig (1989--1994) och av 144 000 intervjuer. Det är av största vikt att denna, även i ettinternationellt perspektiv, unika databas ochresvaneundersökning kan permanentas för forskning ochplanering.Enligt vår mening bör den statligt finansieradestatistikinsamlingen om svenskars resande samordnas så attavbrott i tidsserierna undviks. De inbesparingar som då görsbör användas för att utnyttja redan befintlig resandestatistiksom underlag för analyser, forskning och beslut som rörkommunikationssystemen och turismen i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statistikinsamling om resandet iSverige.
mot · GI02Fi407 · 1995-01-25 00:00:00 — Marknadsekonomi i miljöns tjänstVår vision är att marknadsekonomin skallutnyttjas effektivare i miljöns tjänst. Det redan påbörjadearbetet med att inarbeta miljöaspekter i nationalräkenskaperoch nationalförmögenhetsberäkningar måste fortsätta.Grunden för det internationella och nationella miljöarbetetfinns bl.a. i de dokument som världens länder enades kringi . I fastslås att miljöfrågornamåste integreras i ekonomin och länderna åläggs att främjaen sådan ekonomisk politik som gynnar miljö ochutveckling. I syfte att främja en hållbar utveckling ärmarknadsekonomin det ekonomiska system som på ettöverlägset sätt lämpar sig att utnyttja i miljöpolitiken.Genom att kombinera den fria ekonomin med ekonomiskastyrmedel, t.ex. gröna skatter, pantsystem och överlåtbarautsläppsrätter går det att stimulera utvecklingen mot ettkretsloppssamhälle där konsumtion, produktion och handelsker under långsiktigt hållbara former.Fri handelI Rio-dokumenten pekas särskilt på vikten av fri handel föratt främja en global utveckling. Miljöregler får aldriganvändas för protektionistiska syften, utan inskränkningar iden fria handeln skall endast göras då det uppenbart behövsför att skydda miljön och när andra åtgärder inte ärverkningsfulla.Då internationell handel ger upphov till stora mängdergods- och persontransporter måste dessa ske med hänsyn tillde olika transportmedlens belastning på miljön. Bådevägtrafik, luftfart och sjöfart orsakar betydande miljöskador.För att transporterna skall bära sina kostnader måste bl.a. enkoldioxidskatt införas. Det sker lämpligast i samverkan medandra länder och bör därför ta initiativ till detta iolika internationella organ. Skatterna på fordonsbränslen bördifferentieras för att stimulera användandet av de minstskadliga typerna.BubblorI har man länge utnyttjat marknadskrafterna inommiljöpolitiken. Ett sätt är genom handel med överlåtbarautsläppsrätter. Det innebär att företagen kan sälja och köparättigheter att släppa ut föroreningar. I har somförsta land infört detta system.I har det länge funnits en misstro mot tankarna påöverlåtbara utsläppsrätter på samma sätt som tidigare motmiljöavgifter. Vi vill att olika bubbelmodeller, anpassade tillsvenska förutsättningar, införs på försök. Detta skullebli ett nytt och intressant komplement till de nuvarandemiljöpolitiska medlen.Regeringen har i skrivelse l994/95:120 pekat på attutvecklingsarbetet inom detta område skall fortsätta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av fortsatt arbete syftandetill att miljöaspekter inarbetas i nationalräkenskaper ochnationalförmögenhetsmått,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör ta initiativ tillinternationellt införande av skatt på bl.a.koldioxidutsläpp,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljödifferentierad skatt på bensinoch andra fordonsbränslen,14. att begär att regeringen i den kommandepropositionen om miljöbalk föreslår en lagtextsom möjliggör handel med överlåtbara utsläppsrätter.2
mot · GI02Fi409 · 1995-01-25 00:00:00 — Myndigheternas redovisning till RRV På olika sätt har man i försökt att förenkla ochavbyråkratisera myndigheternas verksamhet. Detta arbetehar på många områden givit goda resultat.Det har förekommit allmän provsmakning av alkoholfriadrinkar på polisstationer, kaffeservering påskattemyndigheter i väntan på jämkningsbesked ''rakt överdisk'' m.m., m.m.Dessvärre finns det undantag från den allmännainriktningen. I det av mig relaterade fallet drabbar det inte iförsta hand medborgarna, utan myndigheterna själva.I samband med att ändringar i verksförordningen (14 och15§§) trätt i kraft, har nya ''krav på konsekvensutredningar imyndigheternas regelarbete'' börjat gälla.Efter att ha läst den för konsekvensutredningarnaansvariga myndighetens, () RRV:s,riktlinjer för hur andra myndigheter skall arbeta medutredningarna, konstaterar man en sak : RRVsjälvt kan inte ha gjort en egen konsekvensutredning av hurverkets riktlinjer kommer att påverka andra myndigheter.I en förhandsinformation från RRV redovisas hur mantänker lägga fast föreskrifterna på detta område. Verketskriver att det i princip alltid skall göras en utredning införfastställande av såväl föreskrifter som allmänna råd. Sexomfattande frågeställningar skall besvaras av myndigheten.Frågeställningarna berör exempelvis ''problemet'',''effektkedjan'' m.m. Beskrivningen av vad som de sexfrågeställningarna skall innehålla i form av redovisningarfrån respektive myndighet omfattar i det närmaste två helaA4-sidor.Inte nog med att man säger att man kommer att kräva inkonsekvensutredningar från samtliga myndigheter omsamtliga nya föreskrifter och allmänna råd. Detredovisas också RRV:s eget arbete med att kontrollerabakgrundsmaterial, vilket medför att man kan kräva inytterligare kompletterande uppgifter.Självfallet är det viktigt att se till att det inte tillkommerregler och bestämmelser i onödan, och att de inte är onödigtomfångsrika. I detta uppföljningsarbete kan RRV ha enviktig uppgift att fylla. Men då blir effekten säkerligen bättreom man arbetar med de områden där man speciellt finneranledning att göra analyser.Med den av RRV föreslagna uppläggningen riskerar såvälRRV:s som andra myndigheters personal att tvingas lägganed mycket arbete på onödig pappershantering. Resultatetkan mycket väl bli behov av nyanställning av personal -- tillingen nytta.Av bl.a. dessa anledningar anser jag att det behövs enöversyn av bestämmelserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av kraven påmyndigheternas redovisning till medanledning av 14 och 15§§ i verksförordningen (1987:1100, ändrad 1994:1347).