mot · GI02N202 · 1995-01-25 00:00:00 — Ett väl fungerande näringsliv är en förutsättning föruthållig samhällsutvecklingEtt väl fungerande näringsliv som försörjer oss med bravaror och tjänster är en nödvändig förutsättning för att ettmodernt samhälle ska fungera. För att samhällsutvecklingenska bli långsiktig och bärkraftig krävs också att utvecklingenav teknik och näringsliv sker i samspel med naturenskretslopp, inom de ekologiska ramarna. Annars försämrasmöjligheterna för mänskligt liv på jorden alltmer. Vimänniskor kan inte skapa någon egentlig värdeökninggenom vårt arbete om inte naturen kan bryta ner det som viinte kan återanvända eller återvinna.Småskaligt företagande och lokal verksamhet är viktiga igrön ekonomiSmåföretag står för en idérikedom och livskraft som ärnödvändig för förnyelse och utveckling av vårt näringsliv.Med ''småföretag'' menar vi här mindre och medelstoraföretag, med upp till 200 anställda. Det är främst småföretagsom kan skapa nya arbeten och utveckla nya produkter.Småföretag har stora möjligheter att arbeta flexibelt, göravad kunderna behöver och ge god och snabb närservice.Därför handlar denna motion främst om småföretagare,småföretag och deras villkor.Småföretag behöver kunna samarbeta och konkurrera merjämbördigt med större företagSmåföretag har ofta sämre möjligheter att få bådevälutbildad personal och riskkapital än de stora företagenoch svårare att få tid och råd att hänga med i teknikutvecklingoch kvalitetskontroll. vill ge ökat utrymme ochbättre förutsättningar för det småskaliga, för små företag ochkooperativa företagsformer och för lokala och regionalamarknader. Småföretag måste få möjlighet att skapas,utvecklas, samarbeta och konkurrera på rimliga och jämlikavillkor med större företag. Det är särskilt viktigt att skyddaoch förbättra förutsättningarna för småskalighet så längemånga ledande politiker och ekonomer fortfarande tror attdet är med alltmer storskalig produktion och ökandetransporter som välfärd och en hållbar utveckling ska skapas.Några huvuddrag i småföretagarpolitik* Näringspolitiken ska leda till ökat kretslopp, gynna ensmåskalig och decentraliserad samhällsstruktur och lokalaoch regionala försörjningssystem som minskartransportbehov och resursförbrukning, uppmuntra personligtengagemang och ansvarstagande och öka människorsmedinflytande och lokal självtillit. De som arbetar i företagska uppmuntras att dela ägandet och ansvaret. * Företagen ska ansvara för sina produkter från tillkomsttill återkomst och för slutligt omhändertagande av avfall.Tillverkare och importörer ska bl.a. garantera att derasprodukter går att underhålla och reparera och attkomponenter och material går att återanvända eller återvinnaeller tas om hand på miljöriktigt sätt på tillverkarensbekostnad. Företagens styrelser och huvudägare måste fåfullt ansvar för verksamheten. * Företagsbeskattningen ska grundas på en positivinställning till småföretagande och utgå från dessförutsättningar. Den måste få starkare lokal anknytning ochbeskatta verksamheter där de bedrivs. Skatteväxling skagenomföras: avgifter och skatter på arbete ska sänkas ochistället höjas på energi, råvaror och utsläpp. Det ska löna sigatt framställa kretsloppsanpassade produkter avåtervinningsbara material, utan miljöfarliga ämnen, och attarbeta resurssnålt och energieffektivt. Anpassning tillinternationell beskattning får inte försämra möjligheterna attdriva verksamheten med miljöansvar och socialt ansvar. * De som vill starta och utveckla småföretag måste fålättare att bygga upp eget kapital i företaget och att lånariskvilligt kapital. Småföretag måste få löpande bankkrediterpå rimligare villkor. * föreslår att lokala närfonder (=företagarcentra) byggs upp i kommunerna i samarbetemellan lokala företagarföreningar, kommunensnäringslivsansvariga, de regionala utvecklings- ochriskkapitalbolagen och andra aktörer. En närfond bör utgörasdels av ett ''nätverkskontor'' som är en spindel i de lokalaoch regionala samarbetsnätverken och förmedlar råd ochresurser, dels av en riskmedelsfond som hjälper till attfinansiera lokala projekt och företag. Se vidare undersärskild rubrik om närfonder nedan.På väg till kretsloppssamhälletVi behöver nya idéer, kunskaper, produkter och ny teknikEn hållbar utveckling kräver nya livsstilar. Samhälletmåste medverka till att informera alla om vad anpassning tillkretsloppet kräver av dem. Det behövs också rådgivning ochekonomisk uppmuntran i lämpliga former för att gynnautveckling av teknik, produkter och tjänster som främjar enhållbar utveckling och underlättar övergången till ettkretsloppssamhälle. Vi behöver företag som kan användaoch utveckla produkter från återanvändbara material. Vibehöver nya kunskaper, ny teknik, förnyade industrier,skaparkraft och riskvilligt kapital. Vi behöver småskaligteknik och utrustning som är billig och resurssnål, säker,miljövänlig och mångsidigt användbar.Företagens verksamhet måste anpassas tillkretsloppssamhället* De produkter som framställs måste kunna hanteras utanfara för miljö och hälsa under hela sin livscykel frånutvinning av naturresurser via tillverkning och användningtill uttjänt produkt. * Råvarorna måste skaffas fram genom återvinning och -användning. Naturresurser får inte utvinnas i störreomfattning än de återskapas. Vi måste återcirkulera deresurser som inte är förnybara. * Verksamheten får inte ge några utsläpp ellerrestprodukter som är skadliga för miljö och hälsa. Utsläppav avfall till naturen, direkt eller i tillverkade produkter, fårbara ske i sådana kemiska former som naturen kan hanteraoch inte i högre doser eller koncentrationer än vad naturenhinner hantera. * Energin måste hämtas från förnybara källor och användasmycket effektivt. * Förpackning och transport av varor måste inriktas på godhushållning med råvaror och energi. Onödiga,resurskrävande och miljöbelastande förpackningar ochtransporter måste undvikas.StyrmedelFöretagen måste få fullständigt ansvar för sin verksamhetoch sina produkter under hela livscykeln. Det behövs lagaroch regler för att göra dessa krav tydliga och möjliga attupprätthålla. Företagen måste för sin långsiktiga planeringkunna lita på att dessa inte ändras i onödan. En grön ekonomikräver dessutom lagar och regler för god arbetsmiljö ocheffektivt miljöskydd.Miljöpartiets krav på ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken med höga skatter och avgifter på ickeförnybar energi, råvaror och utsläpp gynnar dennautveckling (skatteväxling). Det behövs också höga pant-,skrotnings- och deponeringsavgifter. Småföretagen måste fåhjälp att anpassa sig till kretsloppskraven och minimerahälso- och miljörisker genom att välja lämplig teknik ochutrustning. De måste få hjälp att beräkna vilken totalanvändning av resurser och vilka utsläpps- ochavfallsmängder som olika alternativ medför under hela sinlivscykel, samt om risker och sårbarhet. Rådgivningen börvara fri.Behov av riskvilligt kapital och normala bankkrediterFör att kunna starta, bygga upp, driva, miljöanpassa och påandra sätt utveckla företag behövs riskvilligt kapital. För attdriva ett företag behövs dessutom normala bankkrediter --bl.a. för att kunna betala råvaror och löner innan man fårbetalt för sina produkter.Det måste bli lättare att satsa eget kapitalMiljöpartiet vill göra det lättare för ägarna att satsa egetkapital bl.a. genom att de får vänta med att betala skatt påeget ''riskkapital''. Nyföretagarlånen och kvinnolånen hargjort det lättare att starta företag. Företagaren eller företagetkan efter prövning få låna av sitt startkapital om ägarensjälv kan satsa och bankerna ställer upp med resten.Det behövs något liknande även för att bygga ut företaget,t.ex. med nya produkter. Vi föreslår att nyföretagarlån ochkvinnolån ska sökas hos den lokala närfonden där sådanfinns eller hos kommunens näringslivsmyndighet.Lokala närfonder ska hjälpa småföretagare att få råd,riskvilligt kapital och andra resurser En närfond bör utgöras dels av ett ''nätverkskontor'', delsav en ''riskmedelsfond''. Nätverkskontoret bör ha en eller ettpar anställda som har mycket god kännedom om de lokalaoch regionala personal-, kunskaps- och erfarenhets-,utbildnings-, utvecklings-, teknik- och serviceresurserna.Dessa nätverkskoordinatörer ska kunna hjälpa andra att hittade resurser för utbildning, utveckling, tillverkning,underhåll, reparationer, lagring, transporter och annanservice, som de behöver, samt förnybara råvaror. Medel urdet nya anslaget i prop. 1994/95:100 bil. 13 under A 4 omnätverksorganisation för tekniköverföring på 100 miljonerkronor lämpar sig för att bygga upp de lokala närfonderna.I samarbete med andra aktörer ska den lokalariskmedelsfonden knyta ihop finansieringslösningar ochhjälpa småföretagare att skaffa riskvilligt kapital för attutveckla sitt företag eller ett lovande projekt. Fonden bördärvid kunna lämna garantier eller gå i borgen för upp till25 % av små behov av riskkapital och riskera belopp upp till200.000 kr per projekt. Gäller det små belopp föreslårMiljöpartiet att man ska kunna ta lokala beslut, som mangjort med kvinnolånen.Större riskkapitallån bör beviljas av affärsbanker ochregionala riskkapitalbolag eller av industri- ochnyföretagarfonder -- med stöd både av lokala bedömningaroch av en bredare överblick över marknadsmöjligheter ochkonkurrenskraft. Riskmedelsfonden kan byggas upp av enårlig fondavgift som varje företag betalar i proportion till sinomsättning och /eller överskott. Grundplåten bör skjutas tillav staten, i proportion till det totala antalet anställda iföretagen i kommunen.Riskmedelsfonden bör förvaltas av en lokal styrelse I små grannkommuner kan man samarbeta både omnätverkskontor och riskmedelsfond.Bankkrediter till löpande verksamhetBankernas till stor del självförvållade kris och vanskötselnav de statliga finanserna har lett till attde mindre företagen har svårt att få normala krediter till sinlöpande verksamhet. Därför har många företag tvingatsminska sin verksamhet eller avstå från att utvidga den, ochflera företag har gått omkull helt i onödan med ökadarbetslöshet och försämrad samhällsekonomi som följd.Staten måste se till att bankerna sköter sina uppgifter ellerstarta en egen småföretagarbank. Det behövs ocksåutbildning av småföretagsvärderare till bankerna.Kraven på ansvarsfullt företagande ökar, på ägare, styrelseoch anställdaModernisera aktiebolagslagen och öka styrelsens,huvudägarnas och revisorernas ansvarDet finns för många exempel på att bolagsstyrelser ochföretagsledningar smiter ifrån sitt ansvar. kräverde ändringar av aktiebolagslagen och dess tillämpningar sombehövs för att bättre skydda anställda, leverantörer, kunder,långivare, samhället, miljön och framtiden mot vårdslösa,hänsynslösa och samvetslösa avarter av företagande.Konkurslagstiftningen måste skärpas. Företagensredovisningsregler måste förändras så att verksamhetens ochprodukters miljöpåverkan kommer med och tydliggörstillsammans med den ekonomiska redovisningen.Ansvarsreglerna måste ändras på motsvarande sätt och görasskarpare och tydligare.Styrelseledamöter, företagsledningar, småföretagare ochrevisorer ska utbildas i dessa redovisnings- och ansvarsregleroch deras innebörd. Revisorerna ska ges ökat ansvar för attkontrollera och rapportera om hur dessa regler följs.Andra former för aktivt småföretagande behöver utvecklasI småföretag är det särskilt viktigt att alla som arbetar därhar gemensamma mål och intressen. vill främjagemensamt ägande och företagsformer som underlättar det,särskilt kooperativ och ekonomiska föreningar. De måste fåmöjlighet att konkurrera med aktiebolag på likartade villkor.Bättre skydd mot ekologisk och ekonomisk brottslighetbehövs och skulle löna sigÖvervakande myndigheter, polis, åklagare och domaremåste få väsentligt större resurser och bättre utbildning föratt förebygga, upptäcka och bekämpa ekologisk ochekonomisk brottslighet. Den ekonomiska brottsligheten harvuxit till en allvarlig samhällsfara, och det skulle löna sigflerfaldigt att öka resurserna för att bekämpa den. Polisen harfått extra för satsningar mot ekonomiskbrottslighet. Dessa satsningar måste fortsätta ochmotsvarande behövs inom åklagarmyndigheten ochdomstolarna. Det behövs också bättre information ochövervakning för att minska miljöskulden och förebygga ochupptäcka ekologisk brottslighet, som ofta beror på bristandekunskap och medvetenhet om följderna för miljö och hälsaoch på att riskerna för upptäckt och kännbara straff är mycketsmå. I årets budget har den ekonomiska brottslighetenuppmärksammats, men krafttag behövs för att komma åt denekologiska brottsligheten.Bättre samverkan och kostnadsfördelning mellan samhälleoch företagLokal styrelse och bokföringVarje samhälle är beroende av sina företag, och företagenär beroende av samhället som de arbetar i. Företag somframställer produkter i en kommun med hjälp av arbetskraftoch vissa andra nyttigheter bör ha en lokal styrelse och enegen bokföring i kommunen. Det är den lokala styrelsen ochföretagsledningen som ska samråda med kommunensledning och förvaltningar om gemensamma intressen, bl.a.infrastrukturfrågor och utbildning och om planer på nyasatsningar eller på att ändra sitt resursutnyttjande ellermängder och sammansättning av avfall och utsläpp.Ta vara på de ungas kunskaper, skaparförmåga ochmiljöintresseTiotusentals ungdomar med förväntningar på meningsfullaarbeten i god miljö måste få sin chans att ta vara på ochutveckla kunskaper och skaparförmåga. De företag som kanoch vill ge ungdomar praktisk yrkeskunskap och -erfarenhetvarvat med yrkesskolearbetet bör få bättre ersättning fördetta. Lärlingsutbildning bör utvecklas och provas isamarbete med företagarnas organisationer.Kommunala företagsavgifter och skatterFöretagen måste betala avgifter eller skatter tillkommunerna för att kompensera för de resurser manutnyttjar och de kostnader kommunerna har för detta.Förköpsrätt för anställda och kommuninnevånare vidföretagsförsäljning och -nedläggning Vid nedläggning eller försäljning av ett företag ska deanställda och kommunens innevånare ges förtur att drivaverksamheten vidare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att företagensverksamhet anpassas till kretsloppssamhället,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av rådgivning ochekonomiska styrmedel för att underlätta företagenskretsloppsanpassning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av riskvilligt kapital,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av riskkapitalavdrag,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av lokala närfonder somskall hjälpa småföretagare med rådgivning, riskvilligt kapitaloch andra resurser,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nyföretagar- och kvinnolånskall sökas via närfonden eller den näringslivsansvarigamyndigheten,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anslå medel för uppbyggnadav nätverk ur kapital för tekniköverföring till närfondernasuppbyggnad,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av bankkrediter tilllöpande verksamheter,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av modernisering avaktiebolagslagen och av att öka styrelsens, huvudägarnas ochrevisorernas ansvar,210. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utveckla andraformer för aktivt småföretagande, särskilt kooperativ ochekonomiska föreningar,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av resurser till och bättreutbildning av övervakande myndigheter, polis, åklagare ochdomare för att förebygga, upptäcka och bekämpa ekologiskoch ekonomisk brottslighet,312. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av lokal styrelse ochbokföring i större företag som framställer produkter i mer änen kommun,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att ta vara påungdomens kunskaper, skaparförmåga och miljöintressebl.a. genom lärlingsutbildning och bättre ersättning tillföretag som kan och vill ge ungdomen praktiskyrkeskunskap och erfarenhet,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att låta kommunernata ut kommunala företagsavgifter och skatter,115. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förköpsrätt för anställda ochkommuninvånare vid företagsförsäljning och -nedläggning.