mot · GI02A281 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningI motion 1994/95:A215 redovisar sin politikför flera arbeten. Denna politik kan beskrivas på följandesätt:I saknar nästan 600.000 människor arbete. Detmotsvarar av arbetskraften. Den svenskaarbetslösheten ligger i nivå med vad som kommit att blivanligt också i det övriga Västeuropa.En politik för fler riktiga jobb måste ta sin utgångspunkt ide nya förutsättningar för en utveckling av företagandet somden nu pågående omvälvningen av världsekonomin skapartillsammans med den nya teknologin. Den tar sikte på attge varje människa möjligheter att delta genom att utvecklahennes personliga potential.Fler riktiga jobb kan inte skapas med reparativaarbetsmarknadsåtgärder, hur viktiga dessa än kan vara för attbistå dem som drabbats av arbetslösheten. En politik för flerjobb går genom starka företag och en ekonomi i balansVår strategi för nya arbeten kan sammanfattas i sjupunkter:Företagen måste kunna växa och flera företagetableras, bl a genom att avdragsrätt för riskkapital införs.Skattesystemet måste ge goda förutsättningar förarbete och företagande, genom att skatterna sänks.Lönebildningen måste främja rekrytering av nyarbetskraft, men också karriär och arbetsbyten.Arbetsmarknaden måste bli en verklig marknad.Dagens arbetsmarknadslagstiftning måste reformeras ochmöjligheter öppnas för enskilda anställningsavtal mellanföretag och medarbetare.Socialförsäkringarna måste ändras så att debefrämjar arbete, men också för att medge nödvändigt skyddnär rörligheten på arbetsmarknaden tilltar.Arbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän.Utbildningen måste vara av hög kvalitet. Den börfortgå under hela yrkeslivet, bl.a. med hjälp av personligautbildningskonton.Arbetsmarknadspolitikens effektivitet måste höjas,bl a genom sådana ersättningsregler att ett aktivtarbetssökande främjas.Kring dessa sju områden måste en politik för förnyelsebyggas. Att avstå från att anta utmaningen -- ellermisslyckas -- är det samma som att låsa arbetslösheten viden oacceptabelt hög nivå, att inte dra nytta av all möjligmänsklig förmåga och att acceptera ett lägre välstånd än vadsom annars skulle vara möjligt att uppnå.I motionen föreslås en rad insatser för att främjaarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden. I det följanderedovisar vi budgetkonsekvenserna av den politik vi villförorda på arbetsmarknadsområdet.2. Riktat anställningsstödI proposition 1994/95:137, refererad ibudgetpropositionen, föreslår regeringen att sju miljarderkronor för /96 skall avsättas för vad sombenämns riktat anställningsstöd. Förslaget har fått starkkritik, bl.a. från (), LO ochSAF.Det riktade anställningsstödet är en kortsiktig subventiontill vissa företag. Alla företag drabbas däremot av deskattehöjningar som på regeringens förslagbeslutade om . Det riktade anställningsstödetbedöms bara ha begränsad effekt, långt från de 110.000personer som regeringen optimistiskt räknar med. Det skalldessutom, enligt proposition 1994/95:137, gälla föranställningar som sker , vilket t.o.m.är än vad som anges i budgetpropositionen. Viavvisar förslaget i proposition 1994/95:137 om riktatanställningsstöd.I stället för regeringens kortsiktiga insats föreslår vi imotion 1994/95:Sk328 av m.fl. att den s.k.särskilda löneavgift på som infördes hösten 1994avskaffas. Effekterna av en arbetsgivaravgiftssänkning ärlångsiktigt positiva för företagens utveckling och därmed förtillskapandet av fler riktiga arbeten.3. A1 förvaltningskostnader 3.1 ArbetsförmedlingRegeringen föreslår i budgetpropositionen en vissförstärkning av AMV:s möjligheter i fråga omarbetsförmedling. Vi delar regeringens uppfattning att enviktig uppgift för AMV är att förmedla lediga platser.Resurser till förmedlingsverksamheten måste frigöraskontinuerligt genom rationaliserings- ocheffektiviseringsinsatser inom verket.De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall vara denenskilde till stöd och hjälp i händelse av arbetslöshet. Deskall medverka till att så många som möjligt snabbt kanåterinträda på arbetsmarknaden. Det sker dels genomutbildningsinsatser som ökar den enskilde arbetslösesmöjligheter att konkurrera om lediga arbeten, dels genomåtgärder, som t.ex. ALU som gör att den arbetslöse inteförlorar kontakten med arbetslivet. Effektiviteten i insatsernaär av stor betydelse. Rundgången mellan perioder iarbetslöshetsförsäkringen och allehanda åtgärder måstebringas ned. Höga krav måste ställas på arbetsförmedlareoch på verksledningens uppföljning.Samhällsförändringarna ökar kraven på kunskaper ochanpassningsförmåga. Enutbildningsinsats, som höjer kompetens och därmedframtida arbetsmöjligheter och karriärvägar, kan innebära enlägre ersättningsnivå än ett tillfälligt vikariat eller kortsiktigåtgärd, men ger i längden ökad trygghet och möjlighet tillfast anknytning till arbetsmarknaden. Långsiktighet börprägla förmedlingsverksamheten, i syfte att uppnå bättreresultat.Flertalet av arbetsplatsbytena och rekryteringarna skerutan arbetsförmedlingens insatser. Under den borgerligaregeringen avskaffades också monopolet påarbetsförmedlingstjänster. De statliga arbetsförmedlingarnahar att hantera en stor grupp arbetssökande, med olikabakgrund och erfarenhet. Vi anser att arbetsförmedlingensinsatser främst bör riktas till dem som riskerar att bli ellersom är långtidsarbetslösa och till ungdomar.Ett aktivt jobbsökande från den enskildes sida är av storbetydelse. Det är positivt att regeringen aviserarkontraktsskrivning mellan den arbetssökande ocharbetsförmedlingen. Genom striktare rutiner och ömsesidigtåtagande kan de arbetslösa stödjas bättre.3.2 Kontroll och uppföljningAMV disponerar över det egna förvaltningsanslaget A1samt anslaget A2, arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Medsina ca 11.000 anställda är AMV en av de störstamyndigheterna i . Verket hanterar, enligtbudgetpropositionen, på en 12-månadersperiod. Med en sådan omfattning av verksamhetenkrävs goda rutiner och kontroller för att effektiviteten skallvara tillfredsställande.Riksdagens revisorer riktade i en studie avarbetsmarknadspolitiken stark kritik mot AMV. I studienkonstaterades att besluts- och ansvarsfördelningen var oklaroch att uppföljning av besluten i stor utsträckning saknades.Revisorerna kritiserade även bristen på internrevision.Vi delar, till stor del, revisorernas kritiska synpunkter.Internkontrollen i AMV måste stärkas, och organisationenses över. Uppföljningen av åtgärders effekter behöverförbättras. Utredningen om arbetsmarknadspolitikens roll,omfattning, inriktning och avgränsning skall bl.a. behandlaockså dessa frågor. Det är viktigt att åtgärder för att förbättrakontroll och uppföljning inte dröjer.4. A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärderArbetsmarknadsåtgärderna syftar, liksom övrigaarbetsmarknadsinsatser, till att snabbt få de arbetslösa iriktiga arbeten. Åtgärderna måste, för att bli framgångsrika,samspela med en ekonomisk politik som främjar tillkomstenav nya arbeten. Arbetsmarknadsåtgärderna måste varalättöverskådliga och ge utrymme för ett konstruktivtarbetssökande. Åtgärderna bör utformas så att dess effekterär utvärderingsbara.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder tenderar ibland attersätta reguljär sysselsättning. Inte minst under enuppåtgående konjunktur är det viktigt att noggrant följautvecklingen genom att kontrollera vilka arbetsuppgiftersom subventioneras via åtgärd och se över storleken påsubventionerna till arbetsgivarna. Vår uppfattning är att närkonjunkturen är uppåtgående måste åtgärderna kunnareduceras.Regeringen säger sig i budgetpropositionen tabetydelsefulla initiativ för att motverka arbetslöshet. Somframhålls i motion 1994/95:A215 av m.fl. förordarregeringen emellertid i praktiken en politik som slårut arbeten. De särskilda åtgärder regeringen föreslår, framförallt det riktade anställningsstödet och vissautbildningsinsatser, har mött stark och utbredd kritik.Långt ifrån alla de övriga förslag regeringen presenterar ärnya. I fråga om en del av de nya förslag som aviseras, råderoklarhet om inriktning och villkor. Regeringen avser attåterkomma med närmare utformning av bl.a. arbetsföretagoch obligatorisk arbetsprövning. Det ursprungliga förslagetom arbetsföretag har för övrigt under det utredningsarbetesom just avslutats reducerats påtagligt, också det efter starkkritik.4.1 UtbildningsinsatserUtbildningsinsatser kan öka förutsättningarna förarbetslösa att återkomma på arbetsmarknaden. Genomkunskap och kompetens ökar självkänslan. Jobbsökandetkan därigenom bli både aktivare och mer framgångsrikt.I utbildningsinsatserna måste många aktörer engageras.Det bör ske på ett sätt som främjar kvalitet ochkostnadseffektivitet. Erbjudna utbildningar måste också, förett gott studieresultat, ha relevans för den enskilde och mötasmed ett personligt engagemang.Ett sätt att främja en ökad konkurrens mellan olikautbildningsanordnare, som den enskildes egetengagemang gentemot utbildningsinsatsen förstärks, är ettsystem med utbildningscheckar. Dessa checkar skallberättiga till viss specificerad utbildning som den enskildesjälv med checkens hjälp kan upphandla. Vi förordar attAMV inom A2-anslaget får möjlighet att finansierautbildningsplatser med utbildningscheckar.För att öka effektiviteten i utbildningsinsatser ochresursanvändning förordas i motion 1994/95:A215 av CarlBildt m.fl. att en åtskillnad görs mellan utbildningsinsatseroch studiestöd. Olika studiestöd bör kunna tänkas beroendepå personlig bakgrund hos den arbetslöse. En sådanflexibilitet är resurssparande och medverkar till att nedbringade ibland stora orättvisorna mellan olikastuderandekategorier.En uppdelning av utbildningsinsatser och studiestöd gördet också möjligt att särskilja arbetsmarknadsmotiveradeutbildningar från mer stadigvarande utbildningsinsatser.Utbildningar som motiveras av arbetsmarknadsskäl börupphandlas av AMV. Det gäller t.ex. platser inom KomVux.Förutom att en sådan ordning gör ansvarslinjerna merentydiga förbättrar den förutsättningarna för att fullfölja delångsiktiga utbildningsinvesteringar som måste satsapå. Budgetpropositionen innehåller åtskilliga bevis på huroklara ansvarsförhållanden, i förening med en bristandeinsikt om de långsiktiga kunskapsinvesteringarnas betydelse,undergräver möjligheterna att klara denkompetensförsörjning som en expanderande arbetsmarknadkräver.Mot bakgrund av de förändringar vi här har förordat,räknar vi med att anslagsbehovet blir lägre jämfört medregeringens förslag.I motionerna 1994/95:A215 och 1994/95:Ub901 av CarlBildt m.fl. utvecklas dels vår långsiktiga strategi för höjdkompetens, dels vår inställning till långsiktighet och kvaliteti utbildningen. Där framförs också förslag om en kvalificeradeftergymnasial utbildning i nya former. Utbildningen skallinnehålla såväl yrkesutbildning som teoretiska vidarestudier.En stor del av denna utbildning bör ges formen av samverkanmed företagen.Vi bedömer att 20 000 utbildningsplatser kanåstadkommas i en första etapp. Utbildningen är enlångsiktigt viktig nysatsning, men kan också bedömas gepositiva effekter i ett kortare perspektiv för att minskaframför allt ungdomsarbetslösheten.4.2 UtbildningsvikariatRegeringen förordar en utvidgning av systemet medutbildningsvikariat. Vi motsätter oss detta förslag.Det huvudsakliga ansvaret för fortbildning av personalmåste bäras av företagen. I dagens konjunkturläge bör ocksåderas intresse för detta öka. Systemet medutbildningsvikariat har kritiserats, bl.a. för den otympligafinansieringen, ett avdrag mot företagens inbetalning avarbetsgivaravgiften.Vi föreslår en besparing på påutbildningsvikariaten. Det kan ske antingen genom attsystemet med utbildningsvikariat helt avskaffas eller attavdraget begränsas till att motsvara den genomsnittligadagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen bör ikompletteringspropositionen återkomma med förslag meddenna inriktning.4.3 Utbildningsbidrag med lånedelPå förslag av den tidigare regeringen beslutade riksdagen1993 om att en lånedel skulle finnas i vissautbildningsbidrag. Den förändringen återtogs av riksdagenefter regeringsskiftet hösten 1994.Vi föreslår att de tidigare reglerna, som gällde före den1/1 1995, om utbildningsbidrag med lånedel för deltagare iarbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendet samt för ungdomar somdeltar i särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildningåterinförs fr.o.m. den 1/7 1995. Vi vill emellertid ocksåerinra om vad som framhållits i motion 1994/95:A215 avCarl Bildt m.fl. om ett friare förhållande mellan åtgärder ochstudiefinansieringsform. Risken är stor med nuvarandesystem att olika studiesociala ersättningsregler slår orättvist.Besparingen uppskattas till netto 1998.4.4 UngdomsprogramRiksdagen beslutade , på förslag avregeringen, att ersätta ungdomspraktiken med en s.k.ungdomsintroduktion. Vi fann detta beslut olyckligt.Flertalet ungdomar deltar i utbildning, eller finner arbete.En ökad kunskapsnivå bland främst de unga är av avgörandebetydelse för vår framtida konkurrensförmåga och välfärd.Signalerna till ungdomar bör vara tydliga; utbildning är enviktig framtidsinvestering.Sverige har en internationellt sett högungdomsarbetslöshet, vilket utförligt diskuteras i motion1994/95:A215 av m.fl. De strukturförändringarsom föreslås i nämnda motion har inte minst betydelse förden yngre generationen och dess möjlighet att få tillträde fungerande arbetsmarknad.För arbetslösa ungdomar föreslås ett särskilt s.k.ungdomsprogram:Systemet, härefter benämnt Ungdomsprogrammet,bör vara öppet för alla mellan 18 och 24 år.Ungdomsprogrammet skall ses som ett erbjudande tillden som inte går vidare i utbildning eller har arbete.Ungdomsprogrammet bör bestå av två delar, praktik iföretag och informationsteknologiintroduktion (IT).Praktiken i företag bör kunna omfatta maximalt sexmånader. Den bör inriktas på att ge praktisk yrkeserfarenhet.Företaget bör också bidra ekonomiskt.IT-introduktion kan ingå som ett led iungdomsprogrammet. Viss tid av praktiken -- i undantagsfallt.o.m. hela -- skall kunna ersättas med en organiserad IT-introduktion. Företagets ekonomiska bidrag bör reduceras pågrundval av den tid IT-introduktionen i varje särskilt fallanses kräva.Det program vi föreslår ersätter inom samma kostnadsramregeringens ungdomsintroduktion som vi inte tror kommeratt uppfylla de förväntningar regeringen har. De kostnaderoch det åtagande ungdomsintroduktionen är förknippad medupplevs, inte minst av många mindre företag, som alltförbetungande.Praktiken i företag är ungdomsprogrammetshuvudverksamhet. Den bör som vi tidigare refererat, kunnaomfatta maximalt . Företaget bör bidra med2 . För ungdomar börutbildningsbidrag utgå. För det fall regeringens förslag ifråga om regler för ersättning från A-kassan vinnerriksdagens bifall får det för ungdomar ankommapå kommunerna att avgöra frågan om ersättningen. I motion1994/95:A215 av m.fl. föreslår vi för vår del enannan form av arbetslöshetsförsäkring som också skulle fåpositiva konsekvenser på detta område.Den andra delen av ungdomsprogrammet -- IT-introduktionen -- bör kunna ingå som en integrerad del iföretagspraktiken. IT-introduktionen kan dessutom vara avsärskild betydelse för arbetslösa som av olika skäl harsvårigheter att fullfölja en hel praktikperiod. Den bör såledeskunna ersätta delar av eller hela företagspraktiken.Ersättning till dem som deltar i IT-introduktionen bör utgåenligt samma grunder som vi förordat i fråga ompraktiken. Företagets bidrag bör emellertid reduceras medhänsyn till den tid den arbetslöse deltar i IT-verksamheten.Regeringens förslag om ett särskilt stöd till datortek börintegreras med ungdomsprogrammet. Stöd bör kunna utgåtill utbildningsanordnare, men också till företag om detta ärmest ändamålsenligt för att få tillgång till den kompetens ochden utrustning som IT-introduktionen kräver.AMV bör ges i uppdrag att utforma de konkreta reglernaför ungdomsprogrammet samt göra en bedömning över hurmånga ungdomar som skulle kunna beredas plats i detta.Som vi tidigare anfört är det inte troligt att de sammanlagt80.000 ungdomar som regeringen tror sig kunna erbjudaplats i ungdomsintroduktion eller datortekverksamhetkommer att kunna placeras. Det ungdomsprogram vi föreslårhar förutsättningar att bli mer framgångsrikt. Den tidigareungdomspraktiken hade ett förhållandevis gott utfall, 33procent av ungdomarna fick anställning efter avslutadåtgärdsperiod. Det är ett viktigt skäl till att vi väljer att läggaförslag som bygger vidare på denna tanke. Genomkonstruktionen med företagsförlagd praktik ochmedfinansiering från företag bedömer vi att väsentligt flerungdomar än med regeringens förslag därmed kan ges enmeningsfull introduktion i arbetslivet.4.5 Arbetslivsutveckling (ALU)Regeringen förordar en kraftig neddragning av ALU-verksamheten. Från en nivå på ca 40 000 platser skallALU, enligt regeringens förslag, pressas ner till 10 000. Vifinner en sådan åtgärd oklok.Fördelen med ALU är att den främjar arbetslösas fortsattakontakter med arbetsmarknaden. Jämfört med sysslolöshethar ALU därmed påtagliga kvaliteter. En fördel med ALU ärockså att den arbetslöse är tillgänglig för riktiga arbeten påett mer sätt än om denne är långsiktigt engageradi andra åtgärder.Vi förordar mot denna bakgrund en volym av ALU-insatser som med 30 000 överstiger regeringens förslag. Vivill emellertid understryka vikten av att ALU utformas på ettsådant sätt att den medverkar till att upprätthålla och stärkaden arbetslöses attraktionskraft på arbetsmarknaden.4.6 BeredskapsarbeteRegeringen föreslår att det s.k. fyratimmarsavdraget förberedskapsarbete tas bort fr.o.m. den 1/7 1995. Bidraget bördärefter enligt regeringen beräknas på normalveckoarbetstid. Vi vill betona vikten av att arbetssökande iåtgärder har incitament och möjligheter till aktivtarbetssökande. Regeringens förslag leder i fel riktning. Vibiträder därför inte den av regeringen föreslagna ändringen.Vårt förslag leder till ett minskat resursbehov tillberedskapsarbete med 0,06 miljarder kronor.4.7 Otraditionella medelRegeringen föreslår att AMV under /96bör få använda för otraditionellainsatser. Vi har tidigare påpekat vikten av att internkontrollenoch uppföljningen av AMV:s insatser skärps. Att anslå ökademedel till otraditionella medel finner vi inte rimligt. AMVbör, enligt vår mening, under kommande budgetår fåanvända för otraditionella insatser. Vivill understryka att dessa medel inte bör få användas tillnäringspolitik, utan skall komma arbetssökande ocharbetslösa direkt till del.Regeringen föreslår även att avanslaget får användas till informationsinsatser.Sökandetrycket på förmedlingarna är högt. En godkännedom om olika åtgärder finns också. AMV har undersenare år byggt upp långsiktiga relationer med näringslivet.Vi finner därför att förslaget om anslag för tillfälligainformationsinsatser är tilltaget i överkant. Vi föreslår att 10miljoner kronor av anslaget får användas tillinformationsinsatser kommande budgetår.5. Bidrag till arbetslöshetsersättningI motion 1994/95:A215 av m.fl. utvecklas hur endynamisk arbetsmarknad kan åstadkommas. En del i dennastrategi är arbetsstimulerande försäkringar.Socialförsäkringarna skall ha en utformning som gertrygghet i ett arbetsliv med allt större rörlighet.Arbetslöshetsförsäkringen skall främja arbete ocharbetssökande och motverka bidragsberoende. Drivkrafternaför att söka återinträde på arbetsmarknaden måste varastarka. Inte minst för ungdomar är det särskilt betydelsefulltatt stimulera till studier och arbete. Ersättningsnivåer,ersättningsperioder och intjänandetider måste anpassas tilldetta. Ett större och tydligare eget finansiellt ansvar förförsäkringen är dessutom angeläget.Vissa frågor kring arbetslöshetsförsäkringen på längre siktbehöver utredas särskilt. Redan nu kan och bör emellertidförändringar göras för att försäkringen skall uppfyllaangelägna syften. Nivåer och ersättningsperioder börjusteras med utgångspunkt från att försäkringens syfte börvara att skydda mot arbetslöshet , samtidigtsom den skall innehålla incitament för egen aktivitet att sökaarbete.Arbetslöshetsförsäkringens utformning spelar en viktigroll som ett led i en politik för arbete. Den som blivitarbetslös skall så snabbt som möjligt kunna återgå i reguljärtarbete. Försäkringen skall fungera som ett ytterstaskyddsnät. Försäkringen kan däremot inte fungera som eninkomstgaranti under obegränsad tid.5.1 Allmän försäkringMånga skäl talar för att den ekonomiska tryggheten vidarbetslöshet skall säkras genom en allmän försäkring. Deviktigaste av dessa handlar om rättvisa och anständighet. Detär orimligt att ett försäkringsskydd, som till den heltövervägande delen finansieras av skattemedel och avobligatoriska arbetsgivaravgifter, inte är tillgängligt för allapå samma sätt som övriga allmänna försäkringar. Att knytaförsäkringen till medlemskap i enskilda organisationer medspecifik yrkes- eller branschanknytning är principielltfelaktigt, även om försäkringen enligt lagens krav i principstår öppen även för dem som inte är medlemmar i denfackliga organisationen. Organisationsanknytningen innebären klar konflikt med rätten att stå utanför en förening.Arbetslöshetsförsäkringen bör mot denna bakgrund görasallmän. Vi förordar att det system som infördes under denborgerliga regeringen, vilket gällde fram till årsskiftet1994/95, återinförs som ett första steg. Den allmännaförsäkringen bör träda i kraft fr.o.m. den 1/1 1997.5.2 ErsättningsnivåerFör socialförsäkringarna bör så långt det är möjligt gällaenhetliga nivåer. Regeringen föreslår att ersättningsnivån isjukförsäkringen sänks till 75 procent.Arbetslöshetsförsäkringen bör anpassas härtill.Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen bör mot dennabakgrund sättas till . En sådan förändring liggerockså i linje med strävan att stärka drivkrafterna för arbete.Vi räknar med att en justering av ersättningsnivån till 75procent medför en besparing med 1,3 miljarder kronor.5.3 Lägsta dagpenningBeroende av bidrag måste motverkas. Det är inte minstviktigt för unga människor. Den lägsta dagpenningen och detkontanta arbetsmarknadsstödet bör mot denna bakgrundjusteras. Vi föreslår en sänkning av lägsta dagpenningsnivåfrån dagens till . Samma nivå skallgälla för lägsta utbildningsbidrag. Den här förordadeförändringen innebär en besparing 1998 med 0,3 miljarderkronor vad gäller dagpenningen och med 0,2 miljarderkronor vad gäller utbildningsbidraget.5.4 ErsättningsperioderDet är väsentligt att söka motverka rundgång mellanersättningsperioder i arbetslöshetsförsäkringen ochdeltagande i arbetsmarknadsåtgärder. Det kan bl.a. skegenom en ny syn på ersättningsperiodernas antal ochvaraktighet. Arbetslöshetsförsäkringen bör medge ersättningi maximalt . Ersättningsperioden skall efter viss tidbrytas av åtgärder i syfte att göra den arbetssökande merattraktiv på arbetsmarknaden. Avbrottet bör normalt ske efterhalva den maximala ersättningsperioden.Vi bedömer att detta skulle avlastaarbetslöshetsförsäkringens utbetalningar med 2,6 miljarderkronor netto för 1998.5.5 Deltidsarbetslöshet och arbetsvillkorEfter regeringsskiftet fattade beslut omåtergång till vad som gällde före den 1/7 1994 i fråga om flerförhållanden med anknytning till arbetslöshetsförsäkringen.Den allmänna arbetslöshetsförsäkringen upphävdes ochförändringar genomfördes vad gäller arbetsvillkor ochåterkvalificeringsregler. Skärpta regler för normalarbetstidinfördes också. Beslut fattades dessutom om skärpta reglerför ersättning i samband med fast deltidsarbete.Vi har redogjort för vår inställning vad gäller denallmänna arbetslöshetsförsäkringen och den totalaersättningstiden. För att behålla försäkringens karaktär avarbetslöshetsskydd anser vi därutöver att möjligheterna fördeltidsarbetslösa att fyllnadsstämpla bör begränsas. Dearbetsvillkor som gällde från och med den 1/7 1994, mensom nu återställts, bör, i ett första steg, i princip ges denutformning som den tidigare regeringen föreslog iproposition 1993/94:209 och som accepterade.Den ordning vi förordar innebär en besparing i förhållandetill regeringens förslag på 1998.5.6 KontrollKontrollen av utbetalda bidrag bör ha hög prioritet.