mot · GI02Fi31 · 1995-05-10 00:00:00 — Det gäller bland annat löneskattehöjningen på1,, den dubbla skatten på riskkapital i aktiebolag och dehöjda egenavgifterna till sjukförsäkringarna.Skattepolitiken måste sedan inriktas på att skapa ännubättre förutsättningar för tillväxt och nya arbetstillfällen i denprivata sektorn.De konkreta förslagen på skatteområdet i dessa avseendenhar redan tidigare redovisats i den motion 1994/95:A52 somModerata samlingspartiet väckt med anledning avregeringens proposition om arbetsmarknadspolitiken. Vissaav förslagen, som ställdes i den moderata partimotionen omskattepolitiken som väcktes , har ännu intebehandlats av riksdagen.5.3.2 Bättre näringsklimatFörutsättningarna för att tillväxtkraften i svensk ekonomiskall kunna återskapas är att näringsklimatet upplevs somtillfredsställande. Enligt undersökningar redovisade avNUTEK/ansåg 1993 av företagsledarna attföretagsklimatet hade förbättrats de närmast föregåendeåren. 1990 var siffran . De reformer somgenomfördes under den borgerliga mandatperioden innebarsåledes, trots den djupa lågkonjunkturen, att näringsklimatetvar bra. I en för någon tid sedan redovisad undersökningansåg av småföretagen att det blivit sämresedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde.Det är framförallt de socialdemokratiskaskattehöjningarna som, i kombination med återregleringenav arbetsmarknaden, kritiseras. och skriver i ''Näringspolitik, företagsstorlek ochekonomisk tillväxt i : en explorativ empirisk studie''() följande:Trots de långsiktigt gynnsamma förändringarna finnsfortfarande flera ekonomiskpolitiska åtgärder somsnedvrider den svenska sysselsättningsfördelningen.Beslutet att höja marginalskatterna (inklusive obligatoriskaavgifter), återinföra dubbelbeskattningen påaktieutdelningar, avstå från att avskaffa förmögenhetsskattenoch återinföra investeringssubventioner ökar återigensnedvridningarna. Det är ofrånkomligt att skattebetingadesnedvridningar i sysselsättnings-och produktionsmönstret ärstora i ett land med så stor offentlig sektor som . Deförändringar som genomförs (senhösten 1994) bidrar dock,enligt vår analys, till att återigen öka dessa snedvridandeeffekter.Den förra mandatperiodens viktiga reformer vad avserbeskattning av riskkapital, som rivits upp av densocialdemokratiska regeringen, måste därför återinföras.Dessutom måste ytterligare åtgärder vidtas som förbättrarförutsättningarna för kapitalbildning, expansion och nyaarbeten.Den dubbla beskattningen av riskkapital slopas.Ett särskilt riskkapitalavdrag införs.Spärreglerna förfåmansbolagen lindras och reformerna för enskild firma ochandelsbolag fullföljs.Förmögenhetsskatten slopas ochkapitalinkomstskatten sänks generellt.5.3.3 Sänkt skatt på arbeteDe skattehöjningar på arbete som den socialdemokratiskaregeringen drivit igenom ökar kostnaden för att anställa. Deförsvårar lönebildningsprocessen och kan leda till eninflationsdrivande löneutveckling.Löneskatterna har höjts ,egenavgiften till den redan fullt ut finansieradesjukförsäkringen höjs , den statligainkomstskatten höjs ochinflationsskyddet i skatteskalan urholkas. Fler kommer attträffas av den högsta marginalskatten, som åter liggerkring 60 %.De höga skatterna på arbete innebär särskilt stora problemför den privata tjänstesektorn. Det statsfinansiella lägetkommer inte att medge så stora generellasänkningar av skattekilen på arbete som erfordras för attöppna möjligheterna till en expansion av den privatatjänstesektorn. I stället måste selektiva åtgärder vidtas, i vartfall inledningsvis. Det som främst kan komma ifråga är sänkteller slopad moms och avdrag vid inkomstbeskattningen förvissa tjänster.Löneskatterna sänks med 1,5 procentenhetergenom att den nya ''löneavgiften'' slopas.Den aviseradehöjningen av egenavgifterna avvisas.Den statliga inkomstskatten sänks till och fulltinflationsskydd återinförs.Särskilda åtgärder som sänkerskatten på arbete inom tjänstesektorn genomförs.5.4 En politik för nya arbetenFör att ska undgå att drabbas av att arbetslöshetenpermanentas på en hög nivå måste ett systemskiftegenomföras. Det är nödvändigt att satsa på en politik somökar flexibiliteten på arbetsmarknaden, som förbättrarförutsättningarna för nya riktiga arbeten i företagen och somförstärker enskilda människors kompetens och vidgarindividernas möjligheter att ta ansvar och frihet att utvecklas.Även med regeringens bedömningar kommerarbetslösheten att ligga kvar på . Vi finner för vår del en arbetslöshet av dennastorlek såväl mänskligt som ekonomiskt oförsvarlig.Det viktigaste för att pressa tillbaka arbetslösheten är attden ekonomiska politiken, som vi argumenterat för, läggs omså att kan återupprättas som tillväxt- ochföretagarnation och att statens finanser kan saneras med ensparkur i stället för en skattechock. Bara en sådan inriktningkan skapa förutsättningar för en högre tillväxt, en starkarekrona, en lägre ränta och en större stabilitet i den ekonomiskautvecklingen.Det behövs också en förändringspolitik som gör attarbetsmarknaden återupprättas som marknad. I dagslägetleder regleringar, höga arbetsgivaravgifter, alltför generösatransfereringssystem och en missriktad satsning påarbetsmarknadspolitiska åtgärder till att arbetsmarknadenpräglas mer av politiskt reglerings- och fördelningstänkandeän av marknadens normala funktionssätt.I , ''Nya villkor förekonomi och politik'', poängteras att arbetsmarknaden är ennyckelsektor i förändringsarbetet. En rad studier, bl.a. dens.k. och den grupp europeiskaarbetsmarknadsekonomer som avlämnade sinrapport till den parlamentariska arbetsmarknadskommittén,har bekräftat de slutsatser som Ekonomikommissionenpresenterade.Den traditionella arbetsmarknadspolitiken ger inte deresultat som bl.a. den nuvarande regeringen haftförhoppningar om. Politiken är utformad för att minskamatchnings- och kompetensproblem vid en arbetslöshet på2--, inte att hantera en total arbetslöshet på över 10 %.Risken är stor att effektiviteten i de åtgärder som nugenomförs blir begränsade.Kombinationen av en relativt ineffektivarbetsmarknadspolitik, som till alltför stor del litar tilltraditionella AMS-åtgärder och kontantstöd, och ekonominssvaga förmåga att generera nya jobb i företagen görframtiden dyster. Det är därför hög tid att ta ett djärvaregrepp för att se till att verkligen blir en nation iarbete, istället för en nation i AMS-åtgärder.Vi har, i motion 1994/95:A52, med anledning avregeringens proposition 1994/95:218 En effektivarearbetsmarknadspolitik m.m., presenterat de riktlinjer för enpolitik för riktiga jobb som vi anser kan minskaarbetslösheten. Vårt program kan sammanfattas i sjupunkter:1. Företagen måste kunna växa och flera företag etableras.Avdragsrätt för riskkapital införs.2. Skattesystemet måste ge goda förutsättningar för arbeteoch företagande, genom att skatterna sänks. Det gällersärskilt skatt på jobb. Dubbelbeskattningen avskaffas.Löneskatterna sänks. Skatten på tjänster utformas på ettsådant sätt att skattekilarna reduceras.3. Lönebildningen måste främja rekrytering av nyarbetskraft, men också karriär och arbetsbyten.Arbetsmarknadens parter bär ett huvudansvar för attåstadkomma en bättre fungerande arbetsmarknad.4. Arbetsmarknaden måste bli en verklig marknad. Dagensarbetsmarknadslagstiftning måste reformeras och generellamöjligheter öppnas för enskilda anställningsavtal mellanföretag och medarbetare. Beslut bör fattas om enliberalisering av arbetslagstiftningen.5. Socialförsäkringarna måste ändras så att de befrämjararbete, men också för att medge nödvändigt skydd närrörligheten på arbetsmarknaden tilltar.Arbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän. Möjligheten tillevig rundgång mellan A-kassa och arbetsmarknadsåtgärderbryts.6. Utbildningen måste vara av hög kvalitet. Den bör kunnafortgå under hela yrkeslivet för att främja kompetenstillväxtoch rörlighet. Ett system med personliga utbildningskontonintroduceras liksom en ny yrkesteknisk utbildning.7. Arbetsmarknadspolitikens effektivitet måste höjas, bl.a.genom sådana ersättningsregler att ett aktivt arbetssökandefrämjas. Arbetsmarknadsutbildningen reformeras.Kring dessa sju områden måste en politik för förnyelsebyggas. En sådan politik ger fler riktiga arbeten. Att avståfrån att genomföra de föreslagna förändringarna ärdetsamma som att låsa arbetslösheten vid en oacceptabelthög nivå, att inte dra nytta av all möjlig mänsklig förmågaoch att acceptera ett lägre välstånd än vad som annars skullevara möjligt att uppnå.5.5 ekonomiI kompletteringspropositionen presenteras ett förslag tillinomkommunal intäkts- och kostnadsutjämning mellankommuner respektive landsting. Systemet fungerar som enomfördelning av skattemedel från kommuner med högreskattekraft och från kommuner med en gynnsamkostnadsstruktur till kommuner där förhållandena är deomvända. Förslaget strider mot den i grundlagen skyddadekommunala beskattningsrätten som ger en kommun rätt attta ut skatt för skötseln av sina uppgifter. Det är på lokal nivåskatteuttaget i förhållande till nivån på den kommunalaservicen skall ske. Kommunalskatten skall gå till attfinansiera verksamhet i den egna kommunen och inteanvändas till konsumtion i andra kommuner.Utjämningen i det av regeringen föreslagna systemet ärvidare så konstruerad att incitamenten att vidta lokalaåtgärder i syfte att stimulera den ekonomiska tillväxten ochdärigenom förbättra den egna ekonomin eliminerats.Vi föreslår -- i en särskild motion -- i stället en förändringav det gällande systemet med statsbidrag till kommuneroch landsting, vilka har för sina uppgifter otillräckligskattekraft och/eller struktur. I detta system lägger vi in fulltincitament för alla kommuner att vidta åtgärder som leder tillekonomisk tillväxt och förhöjd skattekraft.Vidare anser vi det betydelsefullt att en fortsatt avregleringav kommunernas verksamhet sker för att skapa bättreförutsättningar för att klara de ökade krav påeffektiviseringar och kostnadsminskningar som ställs nu ochi framtiden. Enligt Svenska Kommunförbundets ochLandstingsförbundets bedömningar motsvarar behovet avbesparingar inom kommunsektorn närmare 100.000årsarbetare fram . Ju mer den statliga regleringenav kommunernas verksamhet minskar, desto större blirkommunernas möjligheter att finna lokalt anpassade ochkostnadseffektiva lösningar som bidrar till att dessabesparingar kan genomföras.Regeringen lägger inte något förslag för att motverkakommunala skattehöjningar trots att man på flera ställen ipropositionen anger vilka negativa verkningar sådana skulleha på samhällsekonomin. I vårt alternativ föreslår vikonkreta åtgärder som effektivt skall motverka attkommunala skattehöjningar genomförs.För en långsiktigt hållbar lösning i ett längre perspektivföreslår vi en översyn av vilka uppgifter som bör ha ennationell finansiering genom staten och vilka uppgifter somkommunerna själva skall svara för genom den kommunalabeskattningen.5.6 PenningpolitikenPenningpolitikens överordnade mål ska vara attupprätthålla prisstabilitet. Det svenska prisstabilitetsmålet ärinte en inflation på i årsgenomsnitt, som ofta framförs imassmedia, utan . En avvikelse på högst 1 procentenhetuppåt kan emellertid tillåtas enskilda månader eller år, meninte . som KPI-siffror harredovisats sedan prisstabilitetsmålet trädde i kraft harRiksbanken med nöd och näppe klarat målet. Det har skettgenom ytterligare höjningar av styrräntan med en uppgång ide korta marknadsräntorna som följd. kampmot inflationen försvåras framför allt av tre förhållanden: 1)den offentliga sektorns upplåningsbehov samt det bristandeförtroendet för regeringens förmåga att minska det, 2) densvaga kronkursen som är en följd av det förra, samt 3)begränsade självständighet att föra enpenningpolitik vars övergripande mål är prisstabilitet.Liksom så är den svenska penning- ochfinanspolitiken på kollisionskurs och de finansiellamarknaderna ser risken att det liksom tidigare blirRiksbanken som får ger sig. Detta bristande förtroende försåväl regeringens intentioner som Riksbankenssjälvständighet försvårar kampen mot inflationen ochundergräver därmed dess möjligheter att lyckas. Enytterligare uppdragning av de korta räntorna för att hållatillbaka inflationen skulle i nuvarande läge dämpa den svagainhemska efterfrågan ytterligare. Däremot skulleexportindustrin klara sig utan problem. Därmed skulletudelningen av ekonomin öka ännu mer.Diagram 4Det moderata ekonomisk-politiska alternativet,innefattande större budgetförstärkningar och framför allt mertillväxtorienterade sådana, skulle skapa förutsättningar förlägre marknadsräntor. Det skulle vara av större betydelse förhushållen än de håvor de tilldelas i form av t.ex. lägrematmoms. Det skulle dessutom främja en förstärkning avkronkursen, vilket skulle öka hushållens köpkraft samtminska risken för importerad inflation. En förstärkning avkronan skulle dessutom få en mer varaktig effekt påinflationen än den engångseffekt som uppstår närmatmomsen sänks. Därmed skulle behovet av en fortsatthöjning av korträntorna minska.En ökad självständighet för skulle sannoliktockså minska trycket på de långa räntorna och därmedbehovet av att höja de korta. Det är positivt att regeringennu presenterar förslag till lagstiftning om att förbjuda statligupplåning direkt i . har förpliktat sig attinföra en sådan lag innan EMU:s tredje fas inleds. Detsammagäller beträffande självständighet.Maastrichtfördraget kräver bl.a. att riksbankschefensavsättbarhet begränsas till att endast kunna förekomma vidkriminalitet, ohälsa eller direkt olämplighet. Eftersom engrundlagsändring kräver beslut av är det viktigatt ett första beslut sker redan under innevarandemandatperiod. Underlag för proposition i syfte att stärkaRiksbankens oberoende finns redan i form avRiksbanksutredningens betänkande Riksbanken ochprisstabiliteten (SOU 1993:20).5.7 KonvergensprogrammetDen gick EU in i den andraförberedelsefasen inför den ekonomiska och monetäraunionen (EMU). Redan under innevarande fas ställs krav påden och att sträva efter attuppnå vissa mål, de sk konvergenskriterierna.Maastrichtavtalet ställer upp tak för den offentligasektorns finansiella underskott respektive bruttoskuld, för delånga räntorna, inflationen och växelkurssvängningarna.Moderata samlingspartiet har ambitionen att såsmåningom ska uppfylla samtliga dessa kriterier, både därföratt de är eftersträvansvärda i sig och därför att vi vill kunnadelta i EMU:s slutgiltiga fas, med en gemensam centralbankoch en gemensam valuta.Vi har målsättningen att klara EU:s konvergenskrav förden offentliga sektorns finansiella underskott, innebärandeatt underskottet inte får överstiga av BNP, till 1998. Detska ske genom budgetförstärkningar som är drygt 20miljarder större 1998 än i regeringens förslag och som skabaseras på utgiftsnedskärningar i stället för skattehöjningar.Därmed förbättras den långsiktiga tillväxten, vilket äravgörande för utvecklingen av såväl underskottets somskuldens andel av BNP.Det är däremot orealistiskt att även skulle klara detsiffermässiga kriteriet för den offentliga sektornskonsoliderade bruttoskuld, av BNP, . Denmoderata ambitionen är därför att först uppnå enstabilisering av skuldkvoten och därefter en successivminskning. Övriga medlemsländer kan under vissaförutsättningar acceptera en skuldkvot som är något högre än60 % av BNP för ett deltagande i EMU:s tredje fas.Maastrichtavtalet säger att skulden kan få överstiga avBNP, om kvoten sjunker i tillräcklig utsträckning och närmarsig 60-procentsnivån i tillfredsställande takt.Vi anser det däremot tveksamt att som regeringen försökafå ministerrådet att bedöma kvalificering förEMU:s tredje fas enligt den offentliga sektorns finansiellanettoskuld som är relativt sett lägre än bruttoskulden. Denoffentliga sektorns finansiella tillgångar finns framför allt iAP-fonderna, vilka utgör en buffert för att klara avpensionsåtaganden och därför inte kan avyttras för attminska bruttoskulden. skall bedömas enligt sammakriterier som övriga medlemsländer. En successiv nedgång iskuldsättning och upplåning är även avgörande för attSverige ska uppfylla EU:s kriterium angående långa räntor.Den moderata strategin omfattar även en mer självständigriksbank med prisstabilitet som mål. Vår målsättning är attRiksbanken ska få förutsättningar att klara av att uppfylladels målet om en årlig genomsnittlig inflationstakt på högst2 % (+/- ), dels EU:s konvergenskriterium om eninflationstakt på högst 1 1/mer ängenomsnittet i de tre medlemsländerna med lägstinflationstakt. Uppfyllandet av inflationsmålet underlättas aven stram finanspolitik med en inriktning som skaparförtroende på de finansiella marknaderna så att de långaräntorna kan gå ned och kronan stärkas. Den finanspolitik viförordar kan få en sådan effekt.Den moderata strategin innefattar även ett framtidadeltagande i den europeiska växelkursmekanismen ().Maastrichtavtalet kräver att medlemslandet deltagit i , utan att förändra växelkurspariteten, före inträde iEMU:s tredje fas. tillåter numera växelkurserna attsvänga med +/-runt sina paritetskurser gentemotvarandra. Eftersom den svenska kronan har försvagats medmer än gentemot ecun, sedan den fasta växelkursenövergavs , är vi knappast mogna för ettdeltagande i . , som fattar beslutet omoch när ska gå med i , har uttalat att inträdetinte kan ske förrän de offentliga finanserna bringats i kontrolloch inflationsrisken avtagit. Vår politik har just dessa syften. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar godkänna riktlinjer för denekonomiska politiken i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att beslutar godkänna riktlinjer förbudgetregleringen i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att med anledning av budgetposten Beräknattillkommande utgiftsbehov netto som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen,4. att med anledning av regeringens begäran omlånebemyndigande som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen,5. att avslår regeringens förslag om sänkning avavkastningskraven för ochIndustri- och nyföretagarfonden i enlighet med vad somanförts i motionen,16. att avslår regeringens förslag om höjning avpatientavgifterna i läkemedelsförsäkringen i enlighet medvad som anförts i motionen,7. att avslår förslaget att minska anslagen tillyrkesinriktad rehabilitering i enlighet med vad som anförts imotionen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar i systemet förförtidspension,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrad presumtion vidbidragsförskott,10. att hos regeringen begär förslag om enminskning av planeringsramar för byggande avvägar och nyinvesteringar i stomjärnvägar om sammanlagt3 utöver vad regeringen föreslagit,11. att beslutar att under Finansdepartementetshuvudtitel, anslaget Neutraliseringsavgift, anvisa ett iförhållande till regeringens förslag med 450 miljoner kronorminskat anslag i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att avslår regeringens förslag om en sänkningav mervärdesskatten på livsmedel i enlighet med vad somanförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om planerna på övergång tillmånadsvis momsinbetalning,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder i syfte att minska skattenpå arbete inom tjänstesektorn,15. att beslutar om en sänkning av dagpenningenför vuxenstudiestödet i enlighet med vad som anförts imotionen.16. att beslutar att arbetsgivarensfinansieringsavgift i arbetsplatsintroduktion skall vara 2 000kr i enlighet med vad som anförts i motionen,217. att beslutar återgå till de regler som gälldeföre för studerande vid YTH-utbildningarna i enlighet med vad som anförts i motionen,18. att beslutar att underArbetsmarknadsdepartementets huvudtitel littera DInvandringen m.m. anvisa ett i förhållande till regeringensförslag med minskat anslag i enlighetmed vad som anförts i motionen,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en minskning avföretagsstödet,220. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om EU:s konvergenskriterier ochökad självständighet för .