mot · GI02So403 · 1995-01-25 00:00:00 — 1. Inledning''Varje säsong har sin tjusning'', sade , enung kvinna med svår allergi, i en intervju i Dagens Nyheterförra våren. ''Våren är en tung transportsträcka'', konstaterarhon. ''Men sommaren med sin fukt är inte heller så lätt. Ellervintern och kylan. ''Bakom skämtsamma replik finns ett stort allvar.Hennes egen astma har varit nära att kosta hennelivet.Många i vårt land är, liksom , drabbade. Tre miljonersvenskar lider av allergier eller annan överkänslighet. Åttaprocent av alla vuxna lider av astma.Allergierna kan med all rätt beskrivas som en folksjukdomsom dessutom ökar lavinartat. Mycket pekar på att problemethar fördubblats under de senaste tjugo åren.Särskilt oroande är att barnen drabbas så hårt. Två barn avfem är utsatta. Ingen annan sjukdom är så vanlig blandbarn som just allergier och överkänslighet.Detta är alarmerande siffror i ett land som annars utmärksav att befolkningen är friskare än i andra länder och att barngenerellt sett har bättre uppväxtvillkor än på andra håll. Detär oroande för framtiden. Ju tidigare allergin debuterar, destostörre är risken att den blir värre senare i livet.Allergiexplosionen måste tas på djupaste allvar.Förutom det mänskliga lidandet är allergierna förenademed stora samhällsekonomiska kostnader. En studie somFolkhälsoinstitutet har initierat har kommit fram till att detotala sjukvårdskostnaderna och produktionsbortfallettillsammans uppgår till perår i Sverige.2. OrsakernaEffekterna av allergierna är som vi ovan understrukitmycket omfattande. Frågan är då vad allergierna beror på?Det något nedslående svaret på den frågan är att allergiernasgåta ännu inte är löst.Det mer hoppfulla svaret är att kunskaperna hela tidenökar. De sammanställningar över vad man faktiskt vet, somFolkhälsoinstitutet har låtit ledande forskare på det härområdet ta fram, visar att det finns tillräckligt underlag föratt redan nu öka insatserna mot allergierna.Vi vet en hel del om vad vi kan göra för att skydda vårabarn från att utveckla allergier och för att ta hänsyn till demsom redan är allergiska.Forskningen pekar ut två faktorer i vår miljö som har ettuppenbart samband med allergi.Den första är rökningen. Vi vet att den som rökerinte bara riskerar sin egen hälsa, utan att också den passivarökningen har stora skadeverkningar. Barn till rökare löperavsevärt större risk än andra att få allergier!Den andra faktorn är inomhusmiljön. Vi vistas inomhusstörre delen av vår tid. har alltmeruppmärksamhet kretsat kring inomhusmiljöns betydelse föratt utveckla allergier. I många byggnader -- såväl bostädersom daghem, skolor och kontor -- finns det problem meddålig ventilation, mögelskador och fuktig luft.Det finns ett belagt samband mellan vistelse i fuktigainomhusmiljöer och utveckling av allergier. Särskiltallvarligt är att miljöer som barn vistas i är sämre ventileradeän andra. Det kan också noteras att en stor del av vårabostäder inte når upp till gällande krav på luftomsättning.Forskningen har visat att allergi mot husdammskvalster är ettskapat och onödigt problem i Sverige.Kopplingen mellan inomhusluft och allergier resernaturligtvis frågan om det har hänt något med våra hus underde som kan förklara ökningen avallergier och överkänslighet. Misstanken ligger nära tillhands att nya byggtekniker kan ha något med saken att göra.När det gäller utomhusmiljön är kunskapsläget inte likaklart. Det har framförts misstankar om att luftföroreningarhar bidragit till att allergierna har ökat. Denkunskapssammanställning som givits ut avFolkhälsoinstitutet anger dock att ytterligare studier ärnödvändiga. Alldeles klart är att luftföroreningar såsompartiklar, ozon och kvävedioxid orsakar luftvägsbesvär hospersoner som redan har känsliga luftrör och astma. Det finnsdessutom rapporter som tyder på att reaktioner påallergiframkallande ämnen kan förstärkas av marknära ozonoch kvävedioxid. Allt detta talar för att kraftfulla åtgärdermot luftföroreningarna är motiverade också av hänsyn tillmänniskor som lider av allergi och astma.3. Vad kan göras?Med de erfarenheter och kunskaper vi nu har omsambanden mellan rökning, inomhusmiljö och allergier, börvi intensifiera kampen för att minska allergiproblemen i vårtland.En utgångspunkt för det arbetet måste vara barnensuppväxtvillkor. Barn är hänvisade till de daghem, skolor ochbostäder som vuxna har byggt. Därför är det ett särskiltansvar för oss att se till att det överallt där barn vistas, därde leker, sover och lär sig saker, erbjuds en god och hälsosammiljö.Ett par viktiga beslut som fattades under den förramandatperioden av regering och riksdag är av betydelse idetta sammanhang.Det första är den tobakslag som beslutades . En viktigdel i den är bestämmelserna om rökfria miljöer, särskilt därbarn och ungdomar ofta vistas. är det förbjudet attröka i lokaler som används för barnomsorg, skolverksamheteller annan barn- och ungdomsverksamhet. Den 1 juli 1994blev det också rökförbud på skolgårdar och platser utomhussom används för barnomsorg. Genom bestämmelserna i dennya tobakslagen bör riskerna att barn skall utsättas för passivrökning minska. Men det är naturligtvis nödvändigt att isamma andetag som detta sägs också understrykaföräldrarnas ansvar för att skydda barnen mot passiv rökning.Det andra viktiga beslutet gäller bidrag till allergisanering.Av de medel som 1994 anslogs till reparationer ochombyggnader, de så kallade ROT-pengarna, har 580 miljonerkronor anvisats till bland annat allergisanering ochventilationsförbättringar i daghem och skolor. Kommunernakunde genom detta stöd få av kostnaderna täckta.Den nya regeringen föreslår nu ett nytt stöd av snarlikkaraktär.Till detta kommer de ROT-pengar som den förraregeringen anvisade för allergisanering ochventilationsförbättringar i bostäder. De uppgick till 330miljoner kronor. beslöt sedan på förslagav den nya regeringen om ett investeringsbidrag förförbättring av inomhusklimatet i bostäder.Konkret handlar den nödvändiga upprustningen om attbyta dåliga ventilationsanläggningar, åtgärda fuktskador ochanvända material som inte avger kemikalier. Kommunernavet i stor utsträckning vilka byggnader som är mest utsatta,men ofta brister kunskaperna om vad som kan och bör göras.På förslag av beslöt den förra regeringenatt ge i uppdrag att på lämpligt sätt spridaden kunskap som finns inom bland annat dessallergiprogram.Så till den mer långsiktiga kampen mot allergierna. Redani början av 1993 tillsatte enallergiforskningsgrupp. Denna expertgrupp fick i uppgift attta fram en plan för allergiforskningen i . Den harockså gjort en grundlig inventering av de forskningsprojektsom pågår kring allergifrågor. Gruppens slutsats är att detfinns kompetens i för en nationell satsning påallergiforskning.Det är uppfattning att en sådan nationellsatsning på allergiforskning skall genomföras. Det säger sigsjälvt att denna forskning i högsta grad är tvärvetenskaplig.Den handlar om både människan och miljön, och mångaolika discipliner, allt från medicin till byggnadsteknik, ärberörda.Allergiforskningsgruppen föreslår att ett svenskt nätverkskapas där några kompetenscentra ges ansvaret för att meden tvärvetenskaplig arbetsmetodik samla och stärkaforskningen kring allergifrågor och för att sprida sinaresultat. anser att ett sådant nätverk bör skapasoch, när det gäller kunskapsspridningen, samarbeta medFolkhälsoinstitutet.På förslag avsattes i propositionen omfördelningen av de så kallade löntagarfondsmedlen 500miljoner kronor till en stiftelse för forskning kring allergiskasjukdomar och omvårdnad. Stiftelsen skall under entioårsperiod kunna använda både avkastningen och kapitalet.Socialdemokraterna har -- både före och efter den nyaregeringens tillträde -- gett signaler om att inrättandet avforskningsstiftelserna kan leda till nedskärningar i andraforskningsanslag.Vi vill inte i detta sammanhang gå in på den större fråganom hur de samlade anslagen till svensk forskning börutvecklas. Vi vill däremot slå fast att det vore olyckligt omanslagsbeviljande organ nu skulle dra ner sitt stöd tillallergiforskningen med hänvisning till den nya stiftelsenstillkomst.En viktig slutsats av arbetet i allergiutredningen var attforskningen borde intensifieras. Men harutvecklingen gått i motsatt riktning. Det är angeläget attvända den utvecklingen. Stiftelsen bör ses som ett steg idenna riktning, inte som en förevändning att minska andrainsatser.Vi vill i detta sammanhang lyfta fram två synpunkter påden fortsatta allergiforskningen.För det första är det angeläget att prioritera denepidemiologiska forskningen på området. Vi vet -- somframgått ovan -- fortfarande alldeles för lite om vad det ärsom orsakar allergier, vilka som är i riskzonen och kanskeframför allt varför de ökar så kraftigt. Riksomfattandeepidemiologiska studier bör därför genomföras för att få svarpå dessa frågor. Sådana studier behövs också för att studeraeffekten av olika interventioner med syfte att minskaallergiförekomsten. Det är angeläget att åtgärder som vidtasi kampen mot allergierna åtföljs av hälsoekonomiskabedömningar. Sådana data behövs för att man skall veta hurman skall satsa längre fram.Vi föreslår att regeringen ger ett uppdrag tillSocialstyrelsens och social analysatt ansvara för att sådana epidemiologiska undersökningarkommer till stånd. Eftersom epidemiologiska studier drarhöga kostnader bör denna aspekt också beaktas iförberedelserna för nästa forskningspolitiska proposition.För det andra är det -- mot bakgrund av byggandets ochinomhusmiljöns stora betydelse för allergierna -- nödvändigtatt prioriterar allergifrågan högre. BFRhar minskat sitt stöd på detta område efter attallergiutredningen slutfördes. Den utvecklingen måste nuvändas.Men redan innan forskningen ger oss ökade insikter iallergiernas gåta kan alltså mycket göras. Det finns redankunskaper som -- om de omsattes i handling av allainblandade aktörer -- både skulle kunna förebyggauppkomsten av allergier hos många människor och höjalivskvaliteten för alla dem som redan drabbats.Kunskapsspridningen har alltså en avgörande roll. oroande att ombyggnader genomförs som inte leder tillatt kraven på allergianpassning uppfylls.Utöver det vi redan nämnt bör primärvårdens och mödra-och barnhälsovårdens viktiga roll när det gäller såvälförebyggande insatser som tidig upptäckt framhållas. Förden som är drabbad är det helt avgörande för livskvalitetenatt få rätt diagnos och en medicinering som fungerar. Detbehövs ytterligare insatser utöver dem Folkhälsoinstitutetinitierat för att förbättra kunskaperna hos primärvårdenspersonal. bör i samarbete medSocialstyrelsen ta initiativ till att sådan undervisningkommer till stånd.De förebyggande insatserna kan vara avgörande. Genomatt amma barnen och underde två första åren inte utsätta dem för tobaksrök, kontakt medpälsdjur eller fuktig inomhusmiljö kan man undvika hälftenav alla allergier under barnens första livstid. Så klara ochentydiga är sambanden. Det är en viktig uppgift för mödra-och barnhälsovården att sprida denna kunskap till blivandeoch nyblivna föräldrar.Det finns naturligtvis goda exempel på att detta redan sker.Utvecklingsenheten vid i Västergötlandhar tagit fram ett frågeformulär som används i kontakten medföräldrar på barnavårdscentralen. Frågorna handlar omallergier i familjen, om rökning och om hur bostaden ser ut.Med utgångspunkt från svaren kan föräldrarna se om derasbarn ligger i riskzonen för att utveckla allergier. Med dennainformation, och en faktagrund som visar på sambandenmellan till exempel rökning och allergier, ankommer detsedan på föräldrarna själva att bedöma hur de kan förändrabarnets miljö.Politiska beslut är nödvändiga för att hejda allergiernasutbredning och göra det lättare för allergiker att leva ettnormalt liv. Vi återkommer nedan till ytterligare åtgärder avdetta slag. Men det skall sägas att allt inte kanåstadkommas med politiska beslut. Det krävs ocksåattitydförändringar, att vi tar hänsyn till varandra och vidtarsådana enkla åtgärder i miljön som var och en själv kan göra.En del råd är enkla. Det handlar till exempel om att vädrai bostäder, på daghem och i skolor och om att luftasängkläderna.I andra fall kan det vara svårare. Många familjer vill hahund eller katt, inte minst för att de tycker att samvaron meddjuren ger barnen så mycket positivt. Om någonfamiljemedlem visar sig vara allergisk uppstår naturligtvisen konflikt. Den är nog ändå i regel lättare att klara än då detär någon utomstående, en överkänslig klasskamrat eller engranne, som drabbas. Användningen av parfym som kan gebesvär för astmatiker är ett annat problem som kan vara svårtatt hantera.Folkhälsoinstitutet satsar intensivt på att förebyggaallergier. De forskare som har mest kunskaper på det härområdet har knutits till arbetet och samarbete sker också medkommuner och landsting. Det är mycket välkommet attFolkhälsoinstitutet tar de här frågorna på stort allvar. Dennationella satsning som genomförs i form av det s.k.Allergiåret 95 -- där samverkar , ,och -- ärutomordentligt välkommen.Det är mycket angeläget att de insatser som genomförsunder detta år blir startpunkten för en långsiktigt alltmeromfattande verksamhet och inte åter överlåts till ett mindreantal eldsjälar när Allergiåret är till ända.Mycket kan göras på central nivå. Men ett stort ansvar vilarockså på kommuner, landsting och enskilda. Det finns bådemänskliga och ekonomiska vinster att hämta i kampen motallergisjukdomarnas framfart.Den angelägna allergianpassning av främst skolor ochdaghem som måste genomföras måste få hög prioritet ikommunerna. Det handlar om att bekämpa fukt- ochventilationsproblem men också om att finna praktiskalösningar på en rad andra frågor. De ''osynliga djuren'' dvs.allergiframkallande ämnen som förs med från hem medpälsdjur är ett av dessa. Ett annat är städningen som anses hablivit sämre från allergisynpunkt i takt med växandeekonomiska problem ute i kommunerna.Inom ramen för Allergiåret 95 har Folkhälsoinstituteterbjudit alla kommuner att tävla om utmärkelsen ''Åretsallergikommun''. Tre kriterier har ställts upp för att enkommun skall kunna bli utnämnd till Allergi-anpassadkommun:Kommunstyrelsen har fattat politiskt beslut omatt arbeta allergiförebyggande.En allergikommitté harbildats.Ett handlingsprogram har upprättats och beslutatsinom ramen för kommunens, och RmA:sverksamhet.Handlingsprogrammet bör också innehålla minst följandesex punkter:1. Beslut om rökfrihet i offentliga lokaler.2. Beslut om konkreta riktlinjer för djurfrihet i offentligalokaler.3. Plan för godkänd allergistandard i daghem och skolor.4. Plan för god arbetsmiljö.5. Plan för utbildning om matallergi.6. Plan för upphandling av allergianpassade produkter.Ett 10-tal kommuner lär ha anmält intresse av att bli''allergianpassad kommun''.Vi föreslår att regeringen tar upp överläggningar om vad som kan görasför att ytterligare underlätta arbetet med allergianpassningoch ge det högre prioritet.Ett speciellt problem som trots en hel del ansträngningarinte blivit löst är pollenrapporteringens framtid. Dennaverksamhet är koncentrerad till tre platser i landet:Stockholm, och . Eftersom ansvars- ochfinansieringsfrågor inte kunnat lösas är den service som i dagexisterar hotad.Den utredning som framlades 1992 konstaterade att ensystematisk insamling av pollen- och sporer i första hand ärav betydelse som underlag för prognoser till hjälp förallergiker och läkare samt som underlag för olika typer avforskning. Det är lätt att inse vilken betydelsepollenrapportering har för att göra det möjligt att förebyggabesvär av allergi eller överkänslighet.En modell som diskuterats är att tre regionala centra skulleinrättas på de platser där verksamheten nu är koncentrerad.Dessa skulle ansvara bl.a. för drift och underhåll avpollenfällor. Landstingen skulle sedan ges ett ansvar förpollenservicen till bl.a. allmänhet och vårdgivare.Vi föreslår ett tillkännagivande till regeringen om attfrågan om pollenservice nu bör lösas efter dessa riktlinjer.De samband som kunnat konstateras mellan astmatiskabesvär och luftföroreningar är ett starkt skäl för att kampenmot förorenande utsläpp -- inte minst från biltrafiken --måste drivas med stor kraft. En illustration till detta ärproblemet med bildande av marknära ozon till följd avbilavgaser som visat sig kunna förvärra situationen förmänniskor med allergi och astma.Ytterligare åtgärder måste vidtas för att åstadkommarenare fordon, modernisering av bilparken, förbättradkollektivtrafik och minskad biltrafik inne i tätorterna. Dessafrågor berörs vidare i liberalernas partimotion ommiljöpolitiken.Användningen av parfymer och rakvatten kan som ovannämnts vara mycket besvärande för astmatiker. Problemet ärstörre än vad många människor, som inte själva har astmaeller har sett sjukdomen på nära håll, har klart för sig. Imånga arbetsmiljöer är det naturligt och nödvändigt attanvändningen är låg eller inte förekommer alls. Informationär även här det kanske viktigaste instrumentet. Vi föreslår attregeringen närmare får pröva vilka åtgärder som kan vidtaspå området. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en nationell satsning påallergiforskning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till allergiforskning efterden nya vård- och allergistiftelsens tillkomst,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om epidemiologiska studier inomramen för allergiforskningen,4. att hos regeringen begär att Folkhälsoinstituteti samarbete med får i uppdrag att ta initiativtill undervisning beträffande allergiprevention förprimärvårdens personal i enlighet med vad som anförts imotionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas arbete medallergianpassning,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pollenservice ochpollenrapportering,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder beträffande parfymer ochastma.