mot · GI02N407 · 1995-01-25 00:00:00 — Innehåll 1Sammanfattning8 2Den ekonomiska politikens krav9 2.1Tillväxt för arbete, företagande och välfärd9 2.2Energiförsörjningen -- en strategisk faktor9 2.3Dagens elförsörjningsläge10 2.4Framtiden ställer ökade krav10 3Avreglerad elmarknad11 3.1Regeringens oklara signaler skadar11 3.2Inga bärande invändningar11 3.3Genomför avregleringen 1995-07-0112 4Utvecklingsmöjligheter12 4.1Inga universallösningar finns12 4.2Naturgasens begränsningar13 5Aktiv miljöpolitik i stället för styrande energipolitik14 5.1De högteknologiska ländernas ansvar14 5.2Bekämpa växthuseffekten14 5.3Kärnkraften behöver användas för miljöns skull15 5.4EU-medlemskapet ger nya möjligheter15 6Kärnkraftens utnyttjande16 7Hemställan17 1 SammanfattningEnergipolitiken är, i likhet med EU-medlemskapet, enstrategisk faktor för möjligheter att nå uppsattaekonomisk-politiska mål. Den borgerliga regeringen ladegenom en rad strukturella reformer grunden till en hög ochuthållig tillväxt. Den återställarpolitik som därefter bedrivitsökar ytterligare vikten av en långsiktigt hållbar energipolitik.Kraven på ekonomisk tillväxt och industriell förnyelsemedför att elanvändningen kommer att öka snabbare än iregeringens prognoser. kommer förbrukningenklart att överstiga vad dagens produktionsapparat kan klaraav. Elmarknaden bör avregleras per och en nordiskelbörs tillskapas under 1996.De fyra orörda norrlandsälvarna bör även framgentskyddas, varför vattenkraften inte kan ge nämnvärda tillskotttill den svenska elbalansen. Kraftvärme, naturgas ochbiobränslen kan ge mer substantiella tillskott. Alla kraftslagmåste dock leva på egna meriter.En förtida avveckling av kärnkraften skulle hotamöjligheterna att klara svensk energiförsörjning tillkonkurrenskraftiga priser och leda till negativamiljöeffekter. Det är också därför angeläget att resultatet i1980 års folkomröstning fullt ut respekteras.Det svenska EU-medlemskapet öppnar nya möjligheter förSverige. I unionens miljöarbete bör prioriteraklimatvårdsarbetet. En europeisk, miljörelaterad beskattningär härvid en angelägen målsättning.2 Den ekonomiska politikens krav 2.1 Tillväxt för arbete, företagande och välfärdDet finns inga genvägar till en trygg ekonomisk framtid förSverige. Endast genom hög och uthållig tillväxt går det attbygga en stabil grund för välfärd och sysselsättning. Och justdessa två mål -- nya riktiga jobb och tillförlitligatrygghetssystem -- stod i fokus för regeringen politik.Den borgerliga regeringen sökte lägga grunden till en högoch uthållig ekonomisk tillväxt genom en lång radstrukturella reformer. Därför togs hinder bort för företagandei allmänhet och för små och medelstora företag i synnerhet.Skadliga skatter på sparande, investeringar och företagandeslopades. Nästan alla transfereringssystem, liksom denarbetsrättsliga lagstiftningen, reformerades. En obligatoriskarbetslöshetsförsäkring infördes.Parallellt gjorde den borgerliga regeringen omfattandesatsningar på forskning och utveckling, på förbättradriskkapitalförsörjning och på ny infrastruktur. En nykonkurrenslagstiftning infördes, som tidigare,statlig affärsverksamhet avreglerades och/ellerprivatiserades. Slutligen fullföljdes med framgång Sverigesförhandlingar om ett inträde i den Europeiska Unionen.Fallet efter misslyckadeekonomiska politik har varit stort. Det ställdes -- och ställs --därmed mycket höga krav på en ekonomisk utveckling,ägnad att föra tillbaka till täten av industrinationer.Det krävs en snabb, exportledd tillväxt med ökning avproduktion och jobb i näringslivet.I sin sista finansplan räknade regeringen sålunda medatt det erfordras en tillväxt i den privata sektorn om 5 procentper år --1999 för att generera entillräckligt stor BNP-ökning () för atthalvera arbetslösheten till sekelskiftet.Även om regeringen redan i den förstafinansplanen tvingats revidera ner sina tillväxtprognoser,kvarstår denna grundläggande förutsättning.2.2 Energiförsörjningen -- en strategisk faktorEfter valet har den nya, socialdemokratiska regeringenbedrivit en målmedveten återställarpolitik, parad medkraftiga skattehöjningar. En rad av Bildt-regeringensstrukturella reformer har återtagits eller skjutits på enobestämd framtid. Återställarpolitiken ökar betydelsen av enlångsiktigt hållbar energipolitik. förmåga att hävdasig industriellt och ekonomiskt blir i ännu högre grad äntidigare beroende av att tillgången på energi, och priset, gerkonkurrensfördelar.Mot den bakgrunden är det anmärkningsvärt attenergifrågorna överhuvudtaget inte nämns, när regeringen ifinansplanen söker ange de viktigaste förutsättningarna fören tillväxtfrämjande politik. En god ekonomisk och socialutveckling blir omöjlig om inte energiförsörjningen ärlångsiktigt tryggad till konkurrenskraftiga priser. Ettmisslyckande härvidlag omöjliggör också en utveckling somär maximalt skonsam mot miljön.2.3 Dagens elförsörjningslägeUnder sista kvartalet 1992 var fem kärnkraftsreaktorer,svarande för en tredjedel av kärnkraftens produktion,avställda. Att elförsörjningen ändock kunde var inteett uttryck för att har ett permanent elöverskott,något som ofta hävdas i den allmänna debatten.Hösten 1992 möjliggjorde överfulla vatttenmagasin enkraftig ökning av vattenkraftproduktionen och import avvatttenkraftbaserad el från . höllsefterfrågan på el nere av en mycket mild väderlek och dendjupa lågkonjunkturen. Ökad oljeeldning och import avkolbaserad el från och kunde ske men tillpriset av en kraftigt ökad miljöbelastning genom förhöjdautsläpp av koldioxid, svaveloxider och kväveoxider.Effektleveranssäkerheten -- d.v.s. förmågan att klara detmomentana behovet av kraft -- kräver marginaler. Baraskillnaden i tillrinningen till vattenkraftverken mellan torråroch våtår kan uppgå till (motsvarande 3--4kärnkraftsreaktorer). Betydande marginaler erfordras alltsåför att upprätthålla en långsiktig effektleveranssäkerhet.Fig. eltillförsel 1994 (prel.) och 19931994 (TWh)1993 (TWh)Vattenkraft59,773,3Kärnkraft69,858,9Fossilkraft10,08,6Nettoimport0,1--0,6Summa139,6140,2Under (fig. 1) minskade vattenkraften sineltillförsel från till . I gengäld kundeden svenska kärnkraften öka sitt bidrag till elförsörjningenfrån till . ökadeanvändningen av fossila bränslen för produktion av elektriskkraft och en nettoexport utbyttes mot en mindre nettoimport.2.4 Framtiden ställer ökade kravInom flera av de branscher där svensk industri måste varakonkurrenskraftig krävs mycket elkraft. svaradeelintensiva branscher som skogsindustrin, den kemiskaindustrin, järn-, stål- och metallverken samtverkstadsindustrin för nära två tredjedelar av den svenskaindustrins samlade produktionsvärde.Elkraften har också en särskild betydelse för denindustriella förnyelsen. Nya, kvalificerade industriprocesserkräver i allt större utsträckning elkraft i stället för olja ochkol. Moderna processer för att rena industriproduktionenkräver el. Nya teknologier och styrprocesser är baserade påelkraft.Elsparande minskar ökningstakten i elanvändningen. Menenergisparande totalt tenderar ofta att leda till lösningar somökar elbehovet. har industrinstotala energianvändning minskat, somindustriproduktionen har ökat. Denna energieffektiviseringhar möjliggjorts genom ökad elanvändning; oljeproduktermed lägre verkningsgrad i flertalet industriella tillämpningarhar ersatts av elenergi med högre verkningsgrad.Som framgår av budgetpropositionen har Närings- ochteknikutvecklingsverket () beräknat attelförbrukningen fram kommer att öka med 1,0procent från dagens till ca . Dennaprognos bygger på antaganden om en årlig BNP-tillväxt om1,, en årlig ökning av industriproduktionen med 2,6procent och på utnyttjandet av en betydandeeffektiviseringspotential (Energirapport ).NUTEK:s tillväxtantagande är emellertid lägre änregeringens egen prognos och betydligt lägre än vad somkrävs för en samhällsekonomisk återhämtning. Vår samladebedömning är att elanvändningen kommer att öka snabbareän vad som framgår av budgetpropositionen och . Det innebär en elförbrukningsom klart överstiger vad dagens produktionsapparat kanklara av.3 Avreglerad elmarknad 3.1 Regeringens oklara signaler skadarI beslöt att genomföra en avregleringav elmarknaden och skapa fri konkurrens mellanproducenter och försäljare av elektrisk kraft. Syftet var attåstadkomma ökad flexibilitet, bättre resursutnyttjande ochpressade priser.Trots att socialdemokratin själv tog de första stegen moten avreglerad elmarknad -- bl.a. genom bolagiseringen avVattenfall -- valde den nya regeringen att skjuta reformensikraftträdande på en oviss framtid. Detta är beklagligt.Elmarknadsreformen var väl förberedd. Att skjuta på enreform som alla är inställda på skapar förvirring ochpraktiska problem. När det dessutom sker endast tolv dagarföre ikraftträdandet har regeringen uppenbarligen lågt ställdakrav på den långsiktighet och de fasta spelregler, som man ibudgetpropositionen hävdar är särskilt viktiga på detenergipolitiska området.Uppskjutandet innebär också att de förväntaderationaliseringsvinsterna i produktions- och distributionsledt.v. uteblir, till nackdel för elkunderna. Med en besparings-och rationaliseringspotential på 10--handlar dettaårligen om miljardbelopp.3.2 Inga bärande invändningarVilka egentliga invändningar som regeringen har gentemoten avreglerad elmarknad är oklart. I tilläggsdirektiven , liksom i , har bl.a. osäkerhetom elpriserna för glesbygdskunder, möjligheterna till förtidaavveckling av kärnkraften och möjligheterna till styrning avutrikeshandeln med el åberopats. Några rimliga skäl för attuppskjuta hela reformen är inte detta.Det kan konstateras att erfarenheterna från avreglering avelmarknaderna i , och är dokumenteratpositiva. I det närliggande norska fallet gäller detta i hög gradockså i regionalpolitiskt hänseende. Avregleringen har haften både prisdämpande och regionalt prisutjämnande effekt.Inte heller har elavregleringen något negativt sambandmed framtiden för den svenska kärnkraften. En förtidaavveckling är förenad med mycket storasamhällsekonomiska kostnader och detta är givetvis falletoavsett elmarknadens funktionssätt. Oavsett hur och när enkärnkraftsavveckling sker så minimeras dock rimligen desamhälleliga kostnaderna bättre på en fri elmarknad än på enmonopoliserad.Elmarknadsreformen innebar också att regeringenförbehöll sig rätten att besluta om koncessioner för nyautlandsförbindelser. Även på en avreglerad elmarknad harstaten därför erforderlig kontroll över utrikeshandeln medelektrisk kraft.3.3 Genomför avregleringen 1995-07-01Det är angeläget att den oklara situationen snarastundanröjs. Elmarknadsreformen bör därför träda i kraft1995-07-01. De eventuella kompletteringar eller justeringarsom kan föranledas av övervägandenfår bli föremål för beslut i särskild ordning.I 1991 års energiöverenskommelse betonades att eninternationaliserad elmarknad var ägnad att leda till ett bättreutnyttjande av de samlade produktionsresurserna.Avregleringen är i praktiken ett led i en sådaninternationalisering. har redan avreglerat och Finlandär på god väg. Därmed kan en gemensam elmarknad på drygt300 TWh etableras -- en elmarknad med mycket flexibelförsörjning genom vattenkraft, kärnkraft, naturgas,biobränslen, kol och torv.Med ett snabbt genomförande ges förutsättningarna förnordiska konsumenter och producenter att redan till 1996etablera en gemensam nordisk elbörs för öppen prissättning.4 Utvecklingsmöjligheter 4.1 Inga universallösningar finnsFörutsättningarna för omställning av den svenskaenergiproduktionen övervägs nu inom ramen arbete. Oavsett resultatet av dessaöverväganden är det emellertid ofrånkomligt att varjeenergislag måste leva på sina egna meriter.För att möta det ökande elbehovet kommer att behövas enmångfald av ny energiproduktion. Inget energislag är i sigett självändamål, utan huvudsaken är att kunna trygga godtillgång på billig energi i miljömässigt acceptabla former. Attåstadkomma detta är inte en lätt uppgift ens omkärnkraftverken drivs vidare. Det framgår inte minst avbudgetpropositionen. Den prognos som där redovisas byggernämligen på att kärnkraften även bidrar med 72TWh, motsvarande den maximala produktionsförmågan hosdagens 12 reaktorer.Den teoretiskt/tekniska potentialen för utbyggnad avvattenkraft är visserligen relativt stor men skall denpotentialen kunna utnyttjas måste omprövauppsatta miljömål. Om även fortsättningsvis villbevara fyra orörda kan vattenkraften inte ipraktiken ge något ytterligare tillskott att tala om.Kärnkraftens produktionsförmåga ligger väsentligthögre än vad som prognostiserades under 1970- taletskärnkraftsdebatt. Under de år som gått sedan den sistareaktorn togs i drift 1985 har effektuttaget ökat med 600MW. Vi har i praktiken fått en trettonde reaktor inom ramenför de tolv som är byggda. Tekniskt är det fullt möjligt attåstadkomma fortsatta ökningar av effektuttagen. Dettaförutsätter dock att kraftföretagen kan göra om- ochtillbyggnader i de befintliga reaktorsystemen.Utbyggd kraftvärme har också möjligheter att gesubstantiella tillskott till den svenska energibalansen. I denutsträckning dessa tillskott är biobränslebaserade utgörutbyggd kraftvärme ett miljömässigt alternativ. Enbetydande del av dagens kraftvärmeproduktion är dockbaserad på fossila bränslen.Biobränslen är överhuvudtaget intressanta eftersom de integer något nettobidrag av koldioxid till atmosfären. (Ombiomassan förmultnar i stället för att brännas kommer en likastor mängd koldioxid att avges.) Möjligheterna att utökaanvändningen av biobränslen är i hög grad beroende av enmiljörelaterad energibeskattning.Såväl vindkraft som solvärme saknar såvitt man kanbedöma förutsättningar för att ge ett avgörande bidrag till detökade elbehovet. I budgetpropositionens prognos ökarvindkraften visserligen under dekommande tio åren men kommer ändå bara att ge ,att jämföra med för kärnkraften och förvattenkraften.4.2 Naturgasens begränsningarStundtals anges att naturgas kan komma att spela enbetydande roll i den svenska energibalansen. Inte minstanses detta gälla vid en förtida avveckling av kärnkraften.Bland annat energiministern har antytt att det är infasning avnaturgas och biobränslen som kan möjliggöra ennedläggning av kärnkraftverk.Naturgasen har obestridliga förtjänster. Den är ettförhållandevis rent bränsle, i stort sett fritt från försurandeavfallsprodukter. I sammanhanget finns dock anledning attpåminna om att naturgasen är en ändlig, icke inhemskprodukt. Och naturgasen är framför allt ett fossilt bränsle,som avger koldioxid och andra växthusgaser till atmosfären.Om kol- och oljeeldade kraftverk konverteras tillnaturgasdrift görs miljövinster. Om naturgasen däremotbyggs ut för att ersätta kärnkraften medför detta oacceptablamiljöeffekter. En politiskt forcerad utbyggnad riskerar ocksåatt leda till en utslagning av potentiella marknader förbiobränslen.En massiv utbyggnad av naturgasanvändningen förutsätterockså betydande kapitalinvesteringar. hardiskuterats ett nordiskt projekt där gasnäten i Norgerespektive , och knyts sammanmed rörledningar över . Det är svårt att selönsamheten i ett sådant projekt. Enligt vår mening är detinte rimligt att genom stora statliga subventioner byggadubbla infrastrukturer genom att dra pipelines för naturgasparallellt med elnätet.Tanken att i stället importera färdig, gasbaserad el frånNorge har redan avvisats av energiministern. I en intervjuden framhöll norska opinionen kan knappast vara mogen för attbygga ett gaskraftverk för export, som ger utsläpp, när desjälva har vattenkraft, som är det renaste som finns.Det finns säkert fog för denna förmodan, som emellertidockså har bäring på tankarna att ersätta svensk kärnkraft medsvensk naturgasförbränning. Ur nordisk miljösynpunkt tordedet nämligen vara egalt på vilken sida om svensk-norskagränsen som nya gaseldade kraftverk förläggs.5 Aktiv miljöpolitik i stället för styrande energipolitik 5.1 De högteknologiska ländernas ansvarAv världens samlade energibehov täcks avfossila bränslen i form av kol, olja och naturgas. Härigenomutsätts den globala miljön för en omfattande belastning iform främst av ökade utsläpp av s.k. växthusgaser.Den totala energianvändningen minskar i denindustrialiserade världen men ökar globalt. Denna utveckling kommer att fortsätta ochinnebär fortsatt ökad förbränning av fossila bränslen. Det tersig mot den bakgrunden särskilt angeläget att de länder somhar teknologiska förutsättningar att hantera kärnkraften påett säkert sätt inte avhänder sig denna energikälla. Detta ärangeläget ur energiförsörjningssynpunkt men framför alltviktigt av hänsyn till den globala miljön.5.2 Bekämpa växthuseffektenSveriges riksdag beslöt 1988 -- på moderat initiativ -- omett tak för koldioxidutsläppen. Beslutet var ett första steg moten samlad svensk klimatvårdsstrategi. beslötriksdagen i enlighet med den borgerliga regeringensproposition, 1992/93:179 Åtgärder mot klimatpåverkan, atttill stabilisera koldioxidutsläppen på 1990 årsnivå och därefter sänka dem. beslut är i linje medFN:s ramkonvention om klimatförändringar somundertecknades i och trädde i krafti september 1994.Den utmaning som ställs inför är stor.Marginalkostnaden för en fortsatt minskning avkoldioxidutsläppen i är hög jämfört med övrigaOECD-länder, framförallt p.g.a. att elsektorn huvudsakligenär baserad på vattenkraft och kärnkraft som inte bidrar tillnågra utsläpp och därför heller inte kan göras renare.Moderaterna anser emellertid att tiden nu är mogen förSverige att skärpa sin klimatvårdsstrategi. Ett skärptutsläppsmål bör läggas fast i enlighet medrekommendationen från . Detinnebär att skall minska sina utsläpp av koldioxidmed jämfört med . Somjämförelse kan nämnas att har bestämt sig för attminska sina utsläpp under samma tid.I vår partimotion om en offensiv miljöpolitik redogör vinärmare för vår klimatvårdspolitik.5.3 Kärnkraften behöver användas för miljöns skullDen huvudsakliga strategin för att nå koldioxidmålet måstevara att begränsa behovet av fossila bränslen. Fortsattenergisparande och energieffektivisering spelar också enviktig roll.Om de orörda norrlandsälvarna även framgent skallskyddas är det inte möjligt att ersätta den svenskakärnkraften utan en dramatiskt ökad förbränning av fossilabränslen. Redan det begränsade stoppet för femreaktorer, som refererats i avsnitt 2.3, ledde till en betydandeökning av utsläppen. En permanent avställning skulle redanför en till två reaktorer leda till miljökonsekvenser som enligtvår mening inte är acceptabla. Det handlar inte bara omutsläpp av koldioxid och andra växthusgaser, utan också omökade tillskott av kväveoxider och svavel. Därmed ökarsvårigheterna ytterligare att bemästra problemen medövergödning och försurning.Redan indikerade att enkärnkraftsavveckling skulle medföra en 50-procentig ökningav koldioxidutsläppen. Sådana utsläppsökningar vore unikaför hela den industrialiserade världen och i strid med svenskaklimatmål och ingångna internationella överenskommelser.Av miljöskäl torde det alltså vara nödvändigt att nyttjakärnkraften under dess säkra livstid, i synnerhet omelanvändningen fortsätter att öka.5.4 EU-medlemskapet ger nya möjligheterInträdet i Europeiska Unionen (EU) öppnar nyamöjligheter för internationella engagemang påmiljöområdet. Inte minst föroreningar av luft och vatten ärtill sin natur gränsöverskridande problem. De löses bäst påeuropeisk nivå, i synnerhet som EU genom sitt rättssystemhar en unik möjlighet att verka för efterlevnad och kontrollav fattade beslut.I Unionens miljösamarbete bör prioriteraklimatvårdsarbetet. Ett led i en framgångsrikklimatvårdsstrategi måste utgöras av en miljörelateradenergibeskattning. Det är inte energin, utanenergiframställningens miljöpåverkan som bör beskattas.När 1992 av konkurrensskäl sänktekoldioxidskatten för industrin var detta ett tydligt uttryck förett enskilt lands svårigheter att på egen hand etablera enstarkt miljörelaterad beskattning. Inom ramen för EU harSverige möjligheten att driva en ökad harmonisering avenergi- och miljöbeskattningen. Härigenom kanklimatvårdsarbetet stöttas, utan risker för utflyttning avproduktionen till andra europeiska länder.Sverige kan genom satsningar på spetsteknologiskforskning inom energiområdet skaffa sig en ledande ställningt.ex. inom nischer för lågenergikrävande högteknologiskproduktion. EU-medlemskapet ökar också möjligheterna tillforskningssamarbete.Inför avgörandet om placeringen av anläggningar förforskning kring fusionsteknik inom det s.k. ITER-projektetmåste vara aktivt.6 Kärnkraftens utnyttjandeResultatet av folkomröstning innebar attmaximalt tolv kärnkraftsreaktorer får användas.Folkomröstningsresultatet uppställde dessutom bestämdavillkor för under vilka former kärnkraften skulle avvecklas:Kärnkraften avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyntill behovet av elektrisk kraft för upprätthållande avsysselsättning och välfärd. För att bl.a. minska oljeberoendetoch i avvaktan på att förnybara energikällor blir tillgängligaanvänds högst de 12 kärnkraftsreaktorer som är i drift,färdiga eller under arbete. Ingen ytterligarekärnkraftsutbyggnad skall förekomma. Säkerhetssynpunkterblir avgörande för den ordning i vilken reaktorerna tas urdrift. (Text på valsedlarna för linje 1 och 2)Dessa villkor är av den arten att nedläggningen inte går attårtalsfixera. Ändock beslutade 1980 attnedläggningen av de svenska kärnkraftverken skall varaavslutad . förekom emellertid inte pånågon av de tre valsedlar som utgjorde alternativen ifolkomröstningen tidigare , utan var resultat av ettsocialdemokratiskt riksdagsförslag.Förslaget torde ha härrört från den ekonomiskaavskrivningstid som används av kraftbolagen. Dentekniska livslängden för de svenska reaktorerna beräknadesredan vid konstruktionstidpunkten till . Utvecklingenhar sedermera möjliggjort betydligt mer långtgåendeunderhålls-, förbättrings- och ombyggnadsinsatser än vadsom då ansågs tänkbart. Den verkliga tekniska livslängdenär mot den bakgrunden betydligt större.Det avgörande är emellertid att inte förekompå någon av de tre valsedlar som utgjorde alternativ ifolkomröstningen. Riksdagsbeslutet om avveckling till år2010 kom därmed att strida mot det folkomröstningsresultat,som beslutet var avsett att uttolka.Moderata samlingspartiet respekterar folkomröstningensutslag. Det innebär att en avveckling skall ske men att det ärmöjligheterna att upprätthålla säkerhetskraven ochkostnaderna i förhållande till förutsättningarna för andraenergikällor som avgör tidpunkten.Folkomröstningen uppställer också krav förordningsföljden vid en avveckling. För attfolkomröstningsresultatet skall respekteras är detsäkerhetssynpunkterna som ensamma skall vara avgörande.Regeringen kan exempelvis inte utnyttja statens ägarmakt iVattenfall AB för att framtvinga en stängning av ,bara därför att reaktorns drifttillstånd råkar gå ut 1995.En förtida avveckling av svensk kärnkraft innebär enomfattande kapitalförstöring. De totala samhällsekonomiskakonsekvenserna är svåra att bedöma. Som tidigareframhållits är emellertid god tillgång på billig elenergi enstrategisk faktor för den tillväxt och industriellaåterhämtning som är en förutsättning för att Sverigesekonomiska problem skall kunna lösas. Ny elproduktionkostar 3--4 gånger så mycket som att fortsättaproduktionen i kärnkraftverken.I samband med långtidsutredning gjordesbegränsade utredningar av hur en kärnkraftsavvecklingkommer att påverka den ekonomiska tillväxten i de bedömningarna är det bara att konstatera att enavveckling skulle leda till att obönhörligen fastnar ien permanent långtidsarbetslöshet och en fortgåendestatsfinansiell kris.På en internationaliserad elmarknad kan ensnabbavveckling av svensk kärnkraft dessutom komma attmedföra den paradoxala effekten att i stället tvingasimportera dyrare el, ytterst producerad i utländskakärnkraftverk. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energipolitikens strategiskabetydelse för ekonomisk tillväxt, företagande, arbete ochvälfärd,2.