ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02N408 · 1995-01-25 00:00:00 — Ersättning till små elproducenter Ersättningen för kraft levererad från småproduktionsanläggningar (högst 1 500 kw effekt) har längevarit en debatterad fråga.Före 1978 fanns över huvud taget inget regelverk i Sverigeoch ersättningen sattes mycket godtyckligt, nästan utanundantag till producentens nackdel. Detta förhållande blevuppmärksammat och 1978 kom den första anvisningen förersättning benämnd EKOVISAM. Detta var enrekommendation utgiven av tillsina medlemmar, men många distributörer var inte villiga attefterleva ersättningsprinciperna i EKOVISAM.1984 gjorde dåvarande en utredningom förhållandena för små vattenkraftverk, varvidredovisades ett flertal fall av felaktiga ersättningar till småkraftproducenter. ansåg därför att manborde överväga lagstiftning inom detta område. Efterytterligare fall av felaktiga ersättningar infördes enändring i ellagen, där distributörerna ålades mottagningspliktsamt att lämna skälig ersättning för lokal småskaligelproduktion.Förhållandet mellan producenter och kraftköpare blev nubättre, men de små producenterna har kritiserat EKOVISAMför att den ensidigt har framtagits av kraftköpare.EKOVISAM anses svår att tolka och anses ge för lågersättning.I arbetet med att införa en ny ellag i harpoängterats att de små elproducenternas ställning ej fårförsvagas. Flertalet riksdagspartier har ansett att de småproducenternas ställning måste stärkas och även riksdagensnäringsutskott har poängterat detta vid sammanträde våren1994.Den vilande ellagens bestämmelse om ersättning till småelproducenter är ej lätt att tolka. Kraftköparnas uttydning ären sänkning på , alltså tvärtemot riksdagensintentioner. Om den vilande ellagen är svår att tolka kommerden att skapa många nya tvister och en osäkerhet somhämmar utvecklingen av förnyelsebar energi.Ett av energipolitikens viktiga mål är just att främjautvecklingen av förnyelsebar energi, vilket klart framgår av1991 års energiöverenskommelse. Den nu arbetandeEnergikommissionen torde knappast komma till någonannan mening.En avreglerad elmarknad, där uppdelningen på en nätdeloch en leveransdel är en komplicerande faktor, skulleförsvåra ersättningsfrågorna. En modell skulle kunna vara attAffärsverket blir köpare av elkraft från småelproducenter.Det kan i detta sammanhang vara viktigt att understrykadet självklara faktum att produktionskostnaderna i småanläggningar är högre än i äldre, helt eller delvis avskrivnaanläggningar som stora vattenkraftverk och kärnkraftverk.Ett av skälen till detta är givetvis att små anläggningar är merpersonalintensiva, vilket i detta fall knappast kan ses som ennackdel ur samhällets synpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prissättningen för små elproducenter.
mot · GI02N409 · 1995-01-25 00:00:00 — Elproduktion av vattenkraft är ett stort och viktigt inslagi energiförsörjning. Vattenkraften är rätt skött denmiljövänligaste elproduktionen. Utbyggnaden avvattenkraften har skett under en mycket , ca hundraår, och har skapat ett stort kunnande på området. Bådeindustrier och byggföretag har byggts upp kring dennateknik. De svenska företagen är mycket framgångsrika påexportmarknaden, i många fall världsledande. Även deninhemska marknaden är viktig för företagen i branschen.Av olika skäl har nybyggnad och renovering av gamlakraftverk minskat avsevärt . Behovet avrenoveringar och effektiviseringar är långsiktigt dockmycket större än dagens nivå. Detta är otillfredsställande,och det finns uppenbara risker att den kompetens som byggtsupp inom landet går förlorad. Det blir mycket svårt att återbygga upp ett sådant förlorat kunnande. Ett av de viktigasteföretagen för tillverkning, uppgradering och renovering avturbiner är i . Företagetsysselsätter 210 personer.För att motverka den tillfälliga nedgång som vi nuupplever inom vattenbyggnadsområdet borde regeringen tainitiativ till att, i samråd med kraftproducenterna, upprätta enplan för renoveringar, ombyggnader och viss nybyggnationav vattenkraften. Ett sådant initiativ togs av densocialdemokratiska regeringen . Fråganbör bli föremål för behandling av . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en plan för renovering och vissnybyggnad av vattenkraftverk.
mot · GI02N411 · 1995-01-25 00:00:00 — Statens borgensåtagande inom energiområdet Staten tecknar, genom ett antal olika regelsystem, borgenför lån till företag inom energiområdet. Statliga garantier harlämnats till företag inom såväl kärnkrafts- som oljeindustrin.Garantierna har enligt uppfattning bidragit tillatt konservera det svenska samhällets beroende av nämndaenergiområden. I avsikt att stimulera utvecklingen avalternativa energikällor och energibärare bör regelsystemenför statliga garantier inom energiområdet ses över så attgarantisystemen i högre utsträckning stimulerarutvecklingen av alternativen. de gröna anser attriksdagen skall återta delegationen att teckna kontrakt/avtalpå energiområdet, som ligger hos , ochskyndsamt återkomma med förslag om delegering till någonmyndighet, departement eller motsvarande, som har enoberoende ställning i förhållande till energibranschen ochinte är ett särintresse. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avregelsystemet för statens borgensåtagande inomenergiområdet,2. att hos regeringen begär förslag till annandelegering av tecknande av kontrakt/avtal inomenergiområdet i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GI02N413 · 1995-01-25 00:00:00 — Förre utbildningsministern har föreslagit att skullebli värdland för en gigantisk forskningsanläggning för fusionkallad ITER, International Thermonuclear ExperimentalReactor. Fusionskraft beskrivs oftast som räddningen förmänskligheten: ren och outtömlig. I själva verket är enfusionsreaktor en radiologisk arbetsplats medstrålningsrisker. Den bildar mängder med avfall, som måstelångtidsförvaras på samma sätt som högaktivt kärnavfall. Vidfusion slås som bekant två atomkärnor av tungt vätedeuterium och tritium samman till en kärna av helium, varviddet frigörs energi. Fusionen förutsätter en temperatur på 100miljoner grader (om tritium används, den tyngstaväteisotopen). Omgivningen skall skyddas mot den högatemperaturen genom starka elektromagnetiska fält.Supraledande magneter håller fusionsreaktionerna svävande.Vid fusionen uppstår bl a en nickel-isotop medhalveringstiden 75 . Tritium har halveringstiden 12,3år och försvinner . Å andra sidan är det farligtunder de första århundrandena, om det trots allaförsiktighetsåtgärder ändå kommer ut i t ex vatten, sommänniskor eller djur sedan dricker eller på annat sätt får in ikroppen. Tritium angriper då hela kroppen, inte bara enstakaorgan.Nu diskuteras det om denna anläggning skall förläggas tillStudsvik eller Forsmark i . och ärockså kandidater om ITER. Övriga länder som ingår i dettasamarbete är , och förutom övriga i EU.Anläggningen beräknas kosta att byggaoch att driva . Ett kommersielltutnyttjande av fusionen kan enligt sakkunniga dröja till år2050.Med hänsyn tagen till att kärnavfallsfrågan inte är löst,vore det ödesdigert att satsa på detta komplexa ochstorskaliga projekt som genererar ytterligare högaktivtavfall. En konsekvensanalys ochmiljökonsekvensbeskrivning borde ha varit ett minimikravför att överhuvud taget ge klartecken till ett ev. värdskapetför ITER. Frågan uppkommer: har handläggningen av dettastora ärende uppfyllt de juridiska kraven och finns densamlade kompetensen att bedöma projektet hosutbildningsdepartementet? anser att i denfortsatta handläggningen av ärendet skall krav på plan föravfallet och MKB upprättas. Därefter skall ärendet skickastill för behandling innan ett ev. positivt besked ges. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ITER (InternationalThermonuclear Experimental Reactor) och strålningsrisker,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fusionskraftens komplexitet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de ekonomiska konsekvenserna,4. att hos regeringen begär en plan påavfallshanteringen och miljökonsekvensbeskrivning ienlighet med vad i motionen anförts,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hanteringen av ärendet ocheventuellt beslut om värdskap för ITER.
mot · GI02N415 · 1995-01-25 00:00:00 — Finansiering av små elproduktionsanläggningar Investeringar i elproduktionsanläggningar är mycketlångsiktiga: för vindkrafts- och mottrycksanläggningar 20 --och för vattenkraftsanläggningar 40 -- 50 år.I saknas en lämplig finansiering för denna typ avinvestering. De stora kraftbolagen kan till större delenfinansiera nya anläggningar med medel från äldre avskrivnaanläggningar. Men de stora kraftbolagen investerar sällan ismå produktionsanläggningar. Det är mindre företag somförsöker få igång småskalig elproduktion genom att rustaupp äldre vattenkraftverk. Detta hindras ofta av bankers ochlåneinstituts krav på omedelbar avkastning, något som ej ärmöjligt i elproduktionsanläggningar.Vindkraft och biobränslebaserad kraftvärme har förnärvarande investeringsbidrag och därför är utvecklingen fördessa produktionsformer tillfredsställande. Småskaligvattenkraft saknar investeringsbidrag och därför harupprustningen nästan avstannat även om lämpliga objekt intesaknas.I 1991 års energiöverenskommelse fastslås att landetselförsörjning skall tryggas genom ett varaktigt, helstinhemskt och förnyelsebart energisystem samtenergihushållning. Även inom EU finns klara mål förförnyelsebar energi. Den s.k. Madriddeklarationen anger attår 2010 skall av den nuvarande icke förnyelsebaraenergin vara ersatt med energi från förnyelsebaraenergikällor.Men målet om en utveckling av förnyelsebar energi kaninte uppnås om förutsättningarna är för dåliga. Ett av de storahindren är bristen på lämplig finansiering. Vattenkraft hadetidigare en lämplig finansiering, vattenlånefonden (SFS nr787--1919) vilken var i kraft åren 1919--1978. År1978 ansågs den inte längre behövlig då branschenbedömdes själv kunna klara finansieringsfrågorna. I ett avremisssvaren ansågs det dock att den borde finnas kvar försmåskalig vattenkraft.Vattenkraftlånefonden innebar ett stort uppsving förutbyggnaden av vattenkraften och bidrog till utvecklingen avvälfärden i vårt land. är behovet av lämplig finansieringför små anläggningar minst lika stort som 1919. Staten bördärför ta initiativet till en ny finansieringsfond, tillgänglig försmåskaliga, förnyelsebara energiproduktionsformer.En sådan fond, energiförnyelsefonden, kan t.ex.finansieras med en ökning av kärnkrafts- ochvattenkraftsskatten. En höjning med ex.vis /kWh ökarstatens intäkter med ca . Dessamedel kan då nyttjas för utlåning till småproduktionsanläggningar efter liknande principer som förden gamla vattenkraftlånefonden. Räntan skall varaförmånlig och amorteringen anpassas till projektetslivslängd. På detta sätt får staten avkastning på utlånademedel, om än måttligt, samt utlånat kapital åter efterslutamortering.Staten förlorar således inte på denna verksamhet menskapar däremot förutsättningar för att få fram ''nygammal'',miljövänlig elproduktion, som kan bidra till att ny fossilelproduktion ej blir nödvändig i vårt land. har i Rio-överenskommelsen förbundit sig att inte öka utsläppen avkoldioxid. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en ändamålsenligfinansiering för småskalig elproduktion.
mot · GI02N416 · 1995-01-25 00:00:00 — Kärnkraften skall avvecklas. Dess nuvarandeenergiproduktion skall successivt ersättas med förnybarenergi i olika former samt energihushållning i storomfattning.För att underlätta introduktionen av förnybaraenergiformer har bl.a. investeringsbidrag till installation avsolfångare och vindkraftverk beslutats av . För tiden efter saknas ännubeslut om hur fortsatt stöd skall utformas. Det är därför nuhög tid att förbereda och besluta om de mer långsiktigaformerna av åtgärder, som säkrar ett genomförande avkärnkraftsavvecklingen enligt folkomröstningens resultat.Samtidigt behöver svensk industri ges klara signaler omöverfasningen till den ''gröna energi'', som mycket snartkommer att krävas i ökad omfattning. Beslut om en snarövergång till förnybar energi kommer att medförainnovationer, investeringar, nya arbetstillfällen ochkonkurrensfördelar. Paralleller finns inom svenskmassaindustri, där omställningen till klorfri massa redan nuger exportfördelar på en miljömedveten marknad.I upprättades en ''Vattenkraftlånefond'',som tillfördes medel från pågående elproduktion och lånadeut pengar till vattenkraftobjekt till låg ränta och med långaamorteringstider. Ett stort antal projekt kunde därmed få enför branschen väl avpassad finansiering.Vattenkraftlånefonden framstår som en mycket lyckadsatsning för nationens ekonomi och välstånd. Den hadedessutom fördelen att inte behöva tillföras medel över statensbudget, utan klarade sin finansiering ''inom branschen''.Det är nu dags att finansiera den nödvändigaomställningen av vårt energisystem på ett likartat sätt. Detkan ske genom att vi inrättar en ''Energiförnyelsefond'' som,likt en gång Vattenkraftlånefonden, kan låna ut pengar tillinvesteringar i förnybar energi.Energiförnyelsefonden bör kunna stå för avtotalkostnaden för ett projekt, medan resterande minst 30 %får finansieras på annat sätt. Beträffande säkerheten för givnalån bör den i första hand utgöras av respektive anläggningoch endast i begränsad omfattning av säkerhet av annanform. Finansieringen av Energiförnyelsefonden föreslås skegenom att en avgift på ca /kWh läggs på allkärnkraftsproducerad el med att fonden inrättas.Mindre del av avgiften kan alternativt läggas på elproducerad av större vattenkraftverk.Fonden tillförs förstaåret, vid en produktion av kärnkraftel, ca 2 miljarderkronor.Förutom ökade förutsättningar för tillkomsten av renförnybar energi medför en satsning enligt ovan ettutomordentligt stöd för att öka svensk industriskonkurrenskraft på en allt mer miljömedveten internationellmarknad, där kunderna vill veta både varifrån råvarornakommer och hur insatt energi i produktionen är producerad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att inrätta enenergiförnyelsefond.
mot · GI02N417 · 1995-01-25 00:00:00 — Drifts- och effektökningstillstånd för kärnkraftverk har beslutat att kärnkraften skall avvecklas iSverige. Kärnkraftsindustrin tycks inte respektera dettabeslut. Många kärnkraftverk repareras och byggs om trotsbeslutet om avveckling och förhoppningarna om attavvecklingen skulle vara klar till år 2010.Kärnkraften har många aspekter. Inte bara ekonomiska ochindustriella utan också demokratiska och miljömässiga.Riksdagen har dessutom i många beslut kraftfullt och i storenighet fastslagit principerna för kretsloppssamhället. Dennaprincip borde ha synnerligen stor bärighet ikärnkraftssammanhang.Frågor om förlängning av driftstillstånd för kärnkraftverkprövas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Detta är inte tillfredsställande. Den årligaredovisningen till om hur planerna föravvecklingen fortskrider har dessutom varit undermålig.Driftstillstånd för kärnkraftsverk ges på begränsad tid.Trots att många verk är gamla har inga tillstånd hittillsförvägrats. Driftstillståndet för löper utden . Beslut om ev fortsatt drift ska snart fattas.Nyligen har tillstånd beviljats för effekthöjningar förbefintliga kärnkraftverk. Det är tveksamt om det kan sägasvara i överensstämmelse med avvecklingsbeslutet.Riksdagen måste ha större information och inflytande ialla viktiga och kontroversiella frågor som rör kärnkraftenoch i fortsättningen godkänna eventuella beslut om förlängtdriftstillstånd och effekthöjning i kärnkraftverk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om godkännande avdriftstillstånd och effektökning för kärnkraftverk.
mot · GI02N420 · 1995-01-25 00:00:00 — har i sitt energipolitiska beslut angettatt elförsörjningen skall baseras på inhemska förnybaraenergikällor. har också bestämt att kärnkraftenskall avvecklas till år 2010.Det innebär att det är nödvändigt att skapa förutsättningarför förnybara energikällor att etableras på energimarknaden.För att dessa skall utvecklas förutsätts att de får stabila ochvaraktiga förutsättningar. Likaså att ersättningsfrågan får enlångsiktig lösning med enkla, klara och skäliga villkor. Inuvarande ellag finns utrymme för tolkningstvister som integagnar tillkomsten av alternativa energikällor. Nuvarandelagtext är svårtolkad och kommer att medföra lägreersättning än , om kraftköparnasrepresentanter får råda.Inom EU är målsättningen att av energiproduktionenskall komma från förnybara energikällor fram till år 2010.Eftersom beslutat avveckla kärnkraften till detårtalet är det mycket angeläget att åtgärder vidtas nu för attskapa förutsättningar för tillkomsten av förnybar energi.Sveriges bidrag från icke förnybar energi är f.n. 185 TWholja, kärnkraft, naturgas och 28TWh kol,totalt . av den energimängden under 15år kräver ett tillskott av förnybar energi . Detär också viktigt att starta för atthandlingsfriheten skall vara optimal.Den småskaliga kraften har haft och har fortfarande ensvag ställning gentemot de stora kraftbolagen. Lönsamhetenhar också under en lång följd av år varit mycket svag. Omden småskaliga vattenkraften ska kunna utvecklas är detnödvändigt att stärka den förnyelsebara, småskaligaenergiproduktionens ställning och skapa en lagtext someliminerar olika tolkningar i ersättningsfrågan. Kostnadernaför att ge utvecklingsmöjligheter för den småskaligavattenkraften är relativt ringa och behöver inte belastastatsbudgeten. Vad som krävs är en ersättning för densmåskaliga vattenkraften som gör det möjligt att reinvesteraoch nyinvestera i nya anläggningar. För elkonsumenternainnebär det att elpriset kan förväntas stiga något tiondels öreper kWh. Den ökade kostnaden är nödvändig att ta för att gemöjlighet till ökad produktion av förnybar energi. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en reglering aversättningen till småskaligt producerad vattenkraft.
mot · GI02N422 · 1995-01-25 00:00:00 — Svenska elpriser är bland de lägsta i världen. Vi använderockså mer el än andra länder med liknande levnadsstandard.En anledning till det låga priset och därmed den högakonsumtionen kan vara att en del av kostnaderna för svenskelproduktion betalas av befolkningen i andra länder.Svensk kärnkraft är beroende av uran som bränsle. Vi hari valt att inte exploatera de uranfyndigheter somfaktiskt finns inom våra gränser. Det finns inget uttryckligtförbud, men förmodligen är uranbrytning i , med allade miljöproblem det skulle föra med sig, politiskt omöjligt.Den skulle aldrig accepteras av folkopinionen.Sverige har i stället valt att låta brytningen ske i andraländer. Vår svenska kärnkraftsindustri köper uran fråni huvudsak tre områden: , och Ryssland.Ungefär 40 % av uranet kommer från . Det harunder framkommit uppgifter som tyder påatt speciellt den ryska uranhanteringen medför oacceptablamiljö- och hälsokonsekvenser.Det är främst radonavgång vid gruvbrytning samthanteringen av det avfall uranbrytningen medför som orsakarproblem. Enligt beräkningar gjorda av UNSCEAR ,uppgår stråldoserna från genomsnittliga avfallsupplag vidurangruvor till ca 150 manSv per GW-år. Om dessa utsläppskulle betraktas som externa kostnader för svensk kärnkraft,skulle det, enligt kärnbränslefondsutredningen, motsvaradrygt (SOU 1994:107, s 316).Enligt direktiven för kärnbränslefondsutredningen (Dir1993:61) skulle utredaren ''redovisa de totala kostnadernaför elproduktionen ... inklusive kärnbränslecykeln''.Direktivet fastställer vidare att ''skulle det visa sig attelproduktionen inte fullt ut täcker sina kostnader bör enkomplettring av lagstiftningen övervägas''. I utredningen(SOU 1994:107, s 242) konstateras dock att man ''inte haftmöjlighet att behandla alla aspekter (på denna uppgift) på ettsådant sätt som uppgiftens natur egentligen kräver''. Dennauppgift kvarstår sålunda.Idag krävs ingen redovisning från den som importerarkärnbränsle av under vilka former uranet har brutits ochvilka miljö- och hälsokonsekvenser detta har orsakat. Det ärdessutom ofta omöjligt för myndigheter eller allmänheten attfå upplysningar om var uranet har brutits. Denna situationgör det omöjligt att bedöma kärnbränslets externa kostnader.Dessa externa kostnader betalas av befolkningen iuranbrytningsområden världen över i form av försämradhälsa och livsmiljö. har en moralisk skyldighet att setill att inte skador av denna typ uppstår i andra länder pågrund av verksamheter som initierats av aktörer i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den som importerar uran böråläggas att öppet redovisa var och under vilka former råvaranhar utvunnits och hanterats,2. att hos regeringen begär en utredning omuranimportens externa kostnader, samt om hur svenskkärnkraftsindustri kan täcka dessa kostnader.
mot · GI02N424 · 1995-01-25 00:00:00 — I vår ungdom fick vi lära oss av TV hur viktigt det är attspara energi och att vi kan åstadkomma resultat om allahjälps åt. På en given signal fick programledaren oss atttända och släcka lampor över hela landet, och idirektsändning kunde vi följa hur energianvändningen ökadeoch minskade.Det var då det. har en hel del hänt.Energiförbrukningen har ökat, och vi har blivit än mermedvetna om dess miljökonsekvenser. Därför har ,som en följd av folkomröstning, bestämt attkärnkraften skall vara avvecklad . Dessutom harriksdagen slagit fast att olje- och kolanvändningen måstebegränsas, och att de orörda nationalälvarna samt ytterligareett stort antal vattendrag inte skall byggas ut.För att klara allt detta fordras förstås en kraftig satsning påförnyelsebara energikällor. Men det torde inte räcka.Framför allt måste vi utveckla energisnålare teknik på allaområden.En har tillsatts för att studeradessa frågor. Det är bra. Men är det viktigt att redannu vidta åtgärder för att mobilisera enskilda, organisationeroch företag i arbetet för att spara energi.Inför folkomröstningen gavs studieförbundenmöjligheter att satsa på en bred folkbildningsverksamhet.Nästan 400 000 människor deltog i detta arbete. Onekligenett imponerande resultat.Det finns skäl att upprepa denna satsning. Vi måste ökamedvetenheten om att framgångar i stort förutsätter insatseri det lilla sammanhanget. Vi måste lära oss att användaenergisnålare metoder när vi tvättar, torkar kläder, lagar matosv. Med ökad kunskap kan vi också ställa krav påkommunala taxor, som uppmuntrar till sparande och krav påindustrierna i vår närhet.Studieförbundet ABF har redan förklarat sitt intresse fören sådan här satsning. Men för att få tillräcklig effekt krävsen bred uppslutning. Därför bör regeringen inbjuda till enfolkbildningskampanj för ett ökat energisparande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en energisparkampanj ifolkbildningsregi.