mot · GI02Jo202 · 1995-01-25 00:00:00 — Jordbrukets roll i SverigeJordbruket skall miljövänligt producera livsmedel,bioenergi och andra bioråvaror. Jordbruket skall vara en delav kretsloppssamhället. Den biologiska mångfalden ochkulturmiljövärden tas bäst tillvara genom ett livskraftigtjordbruk i hela landet.Jordbruket ger genom sin produktion ett öppet och levandekulturlandskap. I är av arealen odladåkermark. Motsvarande andel i många andra europeiskaländer är . Den låga andelen i gör att allanedskärningar av odlad areal får konsekvenserför landskapsbilden och kulturmiljön. Det öppna landskapetär en omistlig del av Sverige.Bara en mycket liten del av arealen omfattas av s.k.NOLA-bidrag eller av landskapsvårdsersättning. Det äralltså en felsyn att tro att enbart sådana specialdestineradebidrag kan hålla landskapet öppet och levande. Det krävs istället förutsättningar för en livskraftig jordbruksproduktionför att klara detta.Jordbrukssektorns intäkter är totalt ca 26 miljarder kronorper år. Sedan kostnaderna dragits av är ca 3 miljarder kronorkvar till ersättning till brukaren för arbete och ränta på egetkapital. EU-medlemskapet innebär sänkta producentpriserframför allt på kött. Detta kommer att bli kännbart i skogs-och mellanbygder, där köttproduktionen dominerar.Fyrklöverregeringens förslag till LFA-stöd och miljöstödhade delvis ersatt denna sänkning. Den nuvaranderegeringen har valt att kraftigt sänka dessa stöd, vilketkommer att bli kännbart i jordbrukets ekonomi. De somdrabbas värst av detta är jordbrukare i skogs-och mellanbygder med animalieproduktion. De får sämreförutsättningar för lönsam produktion och landskapsvård. Iandra sammanhang säger sig regeringen slå vakt om dennagrupp jordbrukare, men när politiken utformas motverkarregeringen just denna grupp av jordbrukare.Jordbruket är också av avgörande betydelse försysselsättningen i stora delar av landet. Primärproduktioneni jordbruket, förädling och försörjningsindustrier är oftabasen för ekonomin i många kommuner. Nedskärningar ijordbruket resulterar i arbetslöshet och minskat underlag föroffentlig service.Den socialdemokratiska regeringen försöker nu införabegreppet ''livsmedelspolitik'' för jordbrukspolitiken. Ävenvid omläggning av jordbrukspolitiken i Sverigegjorde man detta försök. Begreppet ''livsmedelspolitik'' ärdock alltför snävt, enligt vår uppfattning. Det inbegriperlivsmedlens produktion, prissättning, konkurrensfrågor påmarknaden, livsmedelskvalitet m.m. Begreppet utesluterdock den växande produktionen av energi- ochindustriråvaror samt hänsyn till kulturmiljö och biologiskmångfald. Begreppet ''jordbrukspolitik'' är vidare och viförordar därför att detta används. De viktiga frågorna kringlivsmedelskvalitet och priser m.m. bör naturligtvis drivasmed kraft inom ramen för både konsument- ochjordbrukspolitiken.Kretsloppen måste slutasMånga av dagens skador på miljön beror på användningenav ändliga råvaror. Fossila bränslen och råvaror används tillförbränning och till produktion av bl.a. plaster. Detta sker istrid med kretsloppsprincipen.Fyrklöverregeringen presenterade en kraftfull politik förett mer kretsloppsanpassat samhälle. Genom återvinning,återanvändning och övergång till mer miljövänliga råvarorkan samhället arbeta mer efter kretsloppsprincipen.Jordbruket är en viktig resurs i detta miljöarbete. Genomutnyttjande av miljövänligt producerade råvaror från jord-och skogsbruk till energi- och industriproduktion minskaranvändningen av miljöfarliga fossila bränslen. Därmed kankretsloppen slutas.Global livsmedelsförsörjningDen globala livsmedelsförsörjningen hotas bl.a. av attmiljöförstöring, erosion, försurning, försaltning ochökenutbredning förstör produktiv åkermark.Lagren av livsmedel minskar i världen somantalet människor ökar. Länder som tidigare exporteratlivsmedel börjar nu importera för att klara försörjningen.Kinas ökande livsmedelsimport bekräftar denna utveckling.Worldwatch Institute bedömer att befolkningen i världenkommer att överskrida jordens förmåga att produceralivsmedel om några årtionden.Centern har redan tidigare föreslagit att skall ha ennaturresursberedskap så att vi snabbt kan öka produktionenav livsmedel om så krävs. Därför skall inte tas urproduktion, utan flexibelt användas till annan produktion änlivsmedel.Sveriges medlemskap i 1 januari 1995 är medlem i EU. Det innebärockså ett deltagande i den gemensamma jordbrukspolitiken,Common Agricultural Policy, CAP.Alla jordbrukare inom EU omfattas av CAP.Målsättningen är att alla jordbrukare skall ges lika villkor.Stöd och priser skall, i princip, vara lika inom hela EU. Detär den enskilde jordbrukarens konkurrenskraft som avgörresultatet för jordbruksföretaget. Den socialdemokratiskaregeringen har genom sitt agerande visatatt denna målsättning inte alltid gäller. Ett enskiltmedlemsland kan, om man så önskar, skapa regler somförsvårar och till och med omöjliggör jordbruk i det egnalandet. har, till stor förvåning i EU, infört en nymodell i det europeiska samarbetet -- diskriminering av detegna landets medborgare.Genom att inte till fullo utnyttja det avtal som Sverigeslutit med EU får svenska jordbrukare inte sammakonkurrensvillkor som andra länders jordbrukare. Därmedges kortsiktiga budgeteffekter, men samhällsekonomiskafördelar går förlorade och miljöskulden ökar. Jämfört medfyrklöverregeringens förslag minskar t.ex. stödet tillmiljöinsatser med ca 2 miljarder kronor.Regeringen har föreslagit att medlemsavgiften till EU skafinansieras med bl.a. skatter på jordbruks- ochskogsbruksfastigheter. Vi har den principiella inställningenatt det är fel att ta ut speciella skatter till finansieringen avavgifter till skriver i betänkandet 1994/95:JoU7 förutsätter att regeringen återkommer ibudgetpropositionen med en konsekvensanalys av de beslututskottet fattat om de regler som skall gälla vidmedlemskapet.Regeringen har ej gjort någon konsekvensanalys. Därmedkan man konstatera att regeringen inte vet vad man håller påmed. Vi anser därför attdessa skatter inte skall införas.Jordbrukspolitiken 1991--1994Sedan den socialdemokratiska regeringen lämnat inansökan om medlemskap i ändrades förutsättningarnaför jordbrukspolitiken i . beslut omjordbrukspolitiken byggde på att skulle stå utanförEU och föra en självständig jordbrukspolitik. Medlemskapeti EU innebär i stället ett fullständigt deltagande i dengemensamma jordbrukspolitiken, CAP.Det centerledda tillsatte 1991 med uppdrag att se överjordbrukspolitiken inför ett EU-medlemskap.Kommissionen lämnade tre delbetänkanden.Med ledning av kommissionens förslag föreslogfyrklöverregeringen justeringar beslut omjordbrukspolitiken så att skulle kunna delta i dengemensamma jordbrukspolitiken fullt ut frånmedlemskapets första dag. godkände deföreslagna justeringarna.I korthet gick politiken ut på att sänka kostnaderna förjordbrukarna, sänka stödet till jordbrukarna samt sänkapriser till jordbrukare och konsumenter.Prisregleringsavgifter togs bort, vilket sänkte kostnaderna.Kobidraget avvecklades, vilket sänkte stödnivån.Resultatet av politiken blev att den svenska stödnivån tilljordbruket sjönk. Enligt , som beräknar hur stor del avbondens pris som utgörs av statliga subventioner (den s.k.PSE-modellen), sjönk det svenska PSE-talet från 65, år 1991till 50, . EU:s PSE-tal var 1993 47.Konsumentpriserna sjönk med 2,tillmaj 1994. steg totala KPI med 7,. Såvälkonsument- som producentpriser och stöd närmade sig alltsåde rådande i EU, vilket underlättade ett deltagande i CAP.Svenskt jordbruk var efter de vidtagna åtgärderna välförberett för medlemskapet i EU. Vi noterar attsocialdemokraterna nu omprövat sin tidigare kritik avfyrklöverregeringens politik på detta område. Mankonstaterar på s. 9 i propositionen 1994/95:100 bil. 10 att:''Genom reform av den svenskalivsmedelspolitiken och senare vidtagnaanpassningsåtgärder står svenska jordbrukare väl rustadeinför denna uppgift. ''Utnyttja stöd till bättre miljöI förhandlingarna om ett medlemskap i fick Sverigemöjlighet att utnyttja miljöprogrammet (förordning2078/92) till ett värde av totalt . Sverigeskulle betala hälften och EU hälften. Förhandlingsresultatetvar ett stort framsteg för och var en eftergift frånEU:s sida.Miljöprogrammet i EU kom till 1992 vid beslutet om enreform av CAP. Intentionerna var att styra över resurser frånden klassiska jordbruksregleringen till mer miljöinriktadestöd. Detta är en inriktning av politiken som vi anser varastarkt motiverad.Fyrklöverregeringen tillsatte en utredning med uppgift attta fram ett svenskt program för stöd enligt EG:s förordningom miljövänliga jordbruksmetoder och bevarande avlandskapet. Utredningen presenterade ett förslag (SOU1994:82) med tre delprogram; program för ekonomiskbärkraft, resurshushållningsprogram samtbevarandeprogram.Den socialdemokratiska regeringen beslutade hösten 1994att inte utnyttja miljöstöden fullt ut. Därmed missleddesväljarna i folkomröstningen. har uttalat attregeringen skall återkomma med förslag om ett nytt programför resurshushållande konventionellt jordbruk. Regeringentrotsar nu detta beslut och presenterar ett förslag som ejinnehåller något program för resurshushållandekonventionell odling. Regeringens förslag omfattar enbart ca800 miljoner kronor.Centern anser att ett miljöprogram bör inrättas enligtförslagen i proposition 1994/95:19. Det innebär attutredningens förslag om tre omfattande delprogram fullföljs.Programmet för ekonomisk bärkraft bör användas för attbevara ett levande och öppet landskap i norra ochi skogs- och mellanbygder. Ersättning skalllämnas för vall och betesmark.Resurshushållningsprogrammet bör användas förersättning till ekologiskt jordbruk samt till resurshushållandekonventionellt jordbruk. Stödet till ekologiskt jordbruk börvara permanent och utgå till de jordbrukare som lägger omhela eller delar av jordbruksfastigheten till ekologisktjordbruk. Ersättning till resurshushållande konventionelltjordbruk skall utgå till dem som uppfyller kraven enligtförslagen i utredningen, SOU 1994:82, i detta avsnitt.För bevarande av biologisk mångfald och övriga natur- ochkulturvärden i landskapet föreslår vi attbevarandeprogrammet används. Det bör användas i enlighetmed förslagen i utredningen.Totalt avsätter vi tillmiljöprogrammet då det är fullt utbyggt efter cirka fem år.Med EU:s bidrag om innebär det att 2,8miljarder kronor ställs till förfogande. Första året kommerkostnaden att bli lägre eftersom det tar innan allaåtgärder kunnat fasas in. Därför anslår vi 750 miljonerkronor för detta ändamål. Då miljöstöd skall betalas ut tvågånger blir kostnaden 1 500 miljonerkronor. För /96 anslår vi 700 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslagit. EU tillför också 750miljoner första året, vilket totalt ger tilldetta ändamål på årsbasis.Genom att använda den konstruktion av stöd enligtmiljöprogrammet som presenterades i proposition1994/95:19 ges också en större EU-finansiering avNorrlandsstödet än vad den nuvarande regeringen föreslår.Vi anser i enlighet med förslagen i proposition 1994/95:19att det till jordbruk i norra skall utgå ett stöd somäven inkluderar det som EU medfinansierar till en större del.Därmed sjunker behovet av nationellt stöd. Den del avNorrlandsstödet som, enligt vårt förslag, utgår enligtmiljöprogrammet bör redovisas under anslaget Regionalastöd till jordbruket.MiljöavgifterEn bättre miljö i jordbruket kan även uppnås med en radandra åtgärder. Rådgivning och utbildning är viktig liksomen sträng lagstiftning. Miljöavgifter är en tredje typ avåtgärder som kan minska utsläppen.Centern anser att alla dessa åtgärder bör användas. Influtnamedel från miljöavgifter bör användas till att finansieramiljöprogram, rådgivning och utbildning. Då ges störremöjlighet till en högre ambitionsnivå än om influtna medelej går tillbaka till näringen.Enligt beslut (1994/95:JoU7) bör jordbruketoch trädgårdsnäringen tillföras resurser för miljöinsatsersom står i paritet med intäkterna från miljöavgifterna. Trotsdetta tillkännagivande från har regeringen valt attlåta influtna medel från miljöavgifterna gå direkt tillstatskassan. Enligt vår mening skall de nya resurser somställs till förfogande genom de höjda miljöavgifternaanvändas till att finansiera miljöprogrammet.Stöd till mindre gynnade områdenRegeringen föreslår att enbart skallsatsas på stöd till mindre gynnade områden, Less FavouredAreas (LFA), i . Detta är en minskning med 150miljoner kronor jämfört med förra regeringens förslag.På grund av de prissänkningar som köttproduktionenkommer att få vidkännas krävs större insatser för att hållaskogs- och mellanbygder levande. I enlighet med vad vitidigare anfört anser vi att LFA-stödet skall utgå till södraSverige enligt förslagen i proposition 1994/95:19, dvs. med200 på årsbasis från den svenskastatsbudgeten. För /96 är detta 300 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit.Med denna ändring av LFA-stödet måste ocksåindelningen av landet i tre klasser för utbetalning avarealstöd ändras. Regeringens försök att med dessaarealbidrag kompensera skogs- och mellanbygderna ärfelaktigt. Vi anser att antalet klasser bör utökas till åtta, medca skillnad per stödberättigat hektar mellanklasserna.Ekologiskt jordbrukEkologiskt jordbruk har som mål att utformaresurseffektiva kretsloppsbaserade produktionssystem somger låg miljöpåverkan och som producerar livsmedel av högkvalitet. Husdjurens naturliga behov skall tillgodoses.Kemiska bekämpningsmedel och lättlösliga handelsgödselär inte tillåtna.Ekologiskt jordbruk är på många sätt en spjutspets för helajordbruket. Mycket av den kunskap som kommer fram inomdet ekologiska jordbruket kommer hela jordbruket till del.På initiativ har fattat beslut om enmålsättning för ekologiskt jordbruk; skall avåkermarken vara ekologiskt odlad. Fyrklöverregeringeninförde en arealersättning till ekologisk odling. Det är nuviktigt att bygga vidare på detta och utnyttja de möjligheterEU-medlemskapet ger. Miljöprogrammet bör utnyttjas meroffensivt, i enlighet med vad vi tidigare anfört, för att nåriksdagens målsättning. Stöd till ekologiskt jordbruk börutgå inom miljöprogrammet. Regeringen föreslår en alltförlåg nivå på stödet. Stödet måste vara långsiktigt ochkompletteras med satsningar på forskning, marknadsföringoch kontroll. Stöd bör utgå även till jordbruk som delvisställer om sin drift till ekologiskt jordbruk.Regeringen bör också återkomma till med enplan för hur tioprocentsmålet skall uppnås. I planen bör ingåsatsningar på forskning och utveckling, där framför alltfrågor kring odlingssystem, system för djurhållning ochresurssnål teknik prioriteras. Jordbrukets roll ikretsloppsarbetet bör också utvecklas.AvbytartjänstenMjölkproduktion, men även annan djurhållning, medförstor bundenhet. Det är också vanligt att en person ensam äransvarig för arbetet , . Detta medförnaturligtvis stor risk för sjukdoms- och olycksfall samt tungtansvar.Avbytartjänsten ger jordbrukare en ökad säkerhet vidsjukdom och möjlighet att få några lediga dagar då de ejbehöver sköta djuren. Avbytartjänsten är särskilt viktig försmå jordbruk. Den är också viktig för många ungajordbrukare. Genom avbytartjänsten ges dessa jordbrukarerättvisa villkor i jämförelse med andra samhällsmedborgare.Ca 8 000 mjölkproducenter använder tjänsten.Jordbrukarna betalar själva huvuddelen av avbytartjänsten,men staten har gjort ekonomiska satsningarpå bl.a. detta område. Efter en utredning och förslag frånfyrklöverregeringen beslutade (1993/94:JoU13)att fortsatt stöd skulle utgå till avbytarverksamheten, men påen lägre nivå -- . I och är subventionennärmare 100%.I proposition 1994/95:25 föreslog den socialdemokratiskaregeringen att den statliga ersättningen skulle sänkaskraftigt. I budgetpropositionen förslår regeringen att stödethelt slopas.Avbytartjänsten har ca 1 700 årsanställda. Enborttagen subvention minskar naturligtvis möjligheterna förjordbrukarna att använda tjänsten. Arbetslösheten riskerardärmed att stiga i områden där alternativa arbetstillfällen ärfå.Centern anser att den statliga ersättningen tillavbytarverksamheten skall finnas kvar enligt tidigare beslut.Vi anslår därför på årsbasis. Det ärviktigt att regeringen undersöker och använder demöjligheter som kan finnas att delfinansiera verksamhetenmed EU-medel. Dessutom måste avbytarverksamhetenomfatta jordbrukare i hela landet.BioråvarorDet centerledda tillsatte 1993 enutredning om möjligheterna att utveckla och ökaanvändningen av biologiska råvaror i . Utredningenpekar i sitt betänkande ''Växande råvaror'' (SOU 1994:113)på fyra huvudgrupper av förslag för att stimulerautvecklingen och kommersialiseringen av förnyelsebararåvaror.Utredningen föreslog avgifter på miljömässigt negativaprodukter för att snabbare fasa ut dessa. Man föreslogmiljöstandarder för önskade produkter och mätmetoder föratt lättare kunna jämföra produkter baserade på traditionellaresp. Utredningen föreslog vidare forskningssatsning samt slutligen stöd till prototyp- ochdemonstrationsanläggningar. Regeringen bör snarastpresentera förslag till åtgärder i enlighet med utredningensförslag.Centern föreslår, i enlighet med utredningen, att enmiljöavgift införs på petroleumbaserade smörjoljor. ger en sådan avgift intäkter om ca 450 miljonerkronor. Vi föreslår också att viss restitution ges vidåterlämnande av spillolja. Netto tillförs statskassan då ca 300miljoner kronor. Med denna avgift bör miljöfarligasmörjoljor snabbt fasas ut och ersättas av miljövänliga oljorbaserade på bioråvara.Utredningen föreslog även att man vid offentligupphandling av tryckeriarbeten bör prioritera användningenav vegetabiliska tryckfärger. Vegetabiliska tryckfärgerbaseras på förnyelsebara råvaror samt uppges resultera ilägre utsläpp av lättflyktiga organiska föroreningar jämförtmed petroleumbaserade tryckfärger.I har gått över till attuteslutande använda vegetabiliska tryckfärger. EnligtVegetable Ink Printing Act 1993 skall regeringen och dessmyndigheter i så stor utsträckning som möjligt användadessa tryckfärger.Vegetabiliska tryckfärger, smörjoljor och plaster ärexempel där gamla, petroleumbaserade produkter kan ochbör bytas ut mot nya, miljövänliga, förnybara råvaror.Enligt lagen om offentlig upphandling (1992:1258) angesi §22 att den upphandlande enheten skall anta det bud somhar lägst anbudspris eller det anbud som är mest fördelaktigtmed hänsyn till andra omständigheter såsom bl.a.miljöpåverkan.Centern anser att offentlig upphandling i allt störreomfattning bör ske med hänsyn till miljöpåverkan. Denoffentliga upphandlingen utgör en stor del av marknaden ochär därför viktig vid introduktion av nya, miljövänligaprodukter.Reformera den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP)Den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP, tar ca hälftenav EU:s budget i anspråk och är krånglig. CAP byggdes uppi slutet av och har sedan byggts ut efter hand. Degrundläggande målsättningarna om landsbygdsutvecklingoch en ekonomiskt rimlig standard för jordbrukarna döljsnumera bakom en ogenomtränglig byråkrati.Centern anser att CAP skall reformeras grundligt. Deansatser till reform som beslutades , den s.k.MacSharry-reformen, bör ses som ett första steg i dettaarbete. En primär uppgift vid reformeringen bör vara attsuccessivt minska antalet regleringar och minskabudgetbelastningen. Marknadsregleringar bör undvikas heltoch det huvudsakliga stödet bör utgå som generella areal-och djurbidrag.En framtida utvidgning av EU till Central- och Östeuropakommer att innebära att länder med stor jordbruksproduktionblir medlemmar. Detta skulle, vid dagens omfattning avCAP, inte fungera. CAP behöver även av denna anledningreformeras.En fortsatt reformering bör också ha som en målsättningatt förbättra miljön i jordbruket och trädgårdsnäringen. Pådetta område har hunnit längre än många andra EU-länder. Vi har därför mycket att bidra med. Stödet börinriktas på miljövänligt jordbruk. Det har också avgörandebetydelse för livsmedlens kvalitet vid en utvidgning av EUtill Central- och Östeuropa.Den framtida jordbrukspolitiken i EU måste inriktas på attta tillvara de goda möjligheter som finns att produceramiljövänliga råvaror till energi- och industriproduktion.Stimulans bör ges till introduktion av odling av bioråvaror.Även djurskyddslagstiftningen bör skärpas. Deminimikrav som finns bör göras om till bindande regler.Reglerna bör skärpas efter hand. Konsumenter i hela Europakräver att djuren behandlas väl och får leva under godaförhållanden. Även på detta område har åtskilligt attbidra med.Reglerna om ursprungsmärkning av livsmedel bör skärpasinom EU. Tillsatser måste tydligt framgå på förpackningen.I medlemskapsförhandlingarna drev fyrklöverregeringenkravet om fortsatt frihet från antibiotika i foder samt fortsattförbud mot användning av kadavermjöl i foder. Resultatetblev att får fortsätta med våra strängare regler underen övergångsperiod. skall EU göra envetenskaplig analys av användningen av antibiotika samtkadavermjöl. bör vara pådrivande under dennaprocess. Målet bör vara att behåller reglerna ävenefter övergångsperioden och att EU sedan tar över desvenska reglerna som sina.Tillsätt en parlamentarisk kommittéCentern anser att arbetet med reformering av CAP börberedas nationellt i i en parlamentarisk grupp. Vidtidigare förändringar av jordbrukspolitiken i harförslagen beretts i en parlamentarisk kommitté. Så skeddeinför beslut. Vid omställningskommissionensarbete fanns också en parlamentarisk referensgrupp somföljde arbetet och ställde sig bakom förslagen.Den stora andelen av budgeten, som går till CAP,motiverar i sig också att agerande i dessa frågorbereds i särskild ordning. kommer attvara alltför upptagen med löpande kortsiktiga ärenden för attkunna bereda denna fråga.Vi föreslår att regeringen tillsätter en parlamentariskkommitté med uppgift att ta fram en svensk strategi förreformeringen av CAP. har tidigare uttalat att enparlamentarisk arbetsgrupp skall följa myndigheternasutvärdering och uppföljning av medlemskapetsmiljökonsekvenser på jordbruksområdet (1994/95:JoU7).Detta arbete bör inrymmas i den av oss föreslagnakommittén.Gruppen bör även få i uppdrag att följa och utvärdera densvenska tillämpningen av och stöd. Regeringenhar vid sin hantering av dessa frågor visatprov på stor okänslighet. Man har sökt konfrontation i ställetför samförstånd. Eftersom jordbruket är en biologisk näringsom kräver långsiktighet bör besluten tas i störresamförstånd och med större insikt än vad regeringen hittillsgjort. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbruksproduktionens vikt fördet öppna och levande kulturlandskapet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av begreppenjordbrukspolitik respektive livsmedelspolitik,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbrukets roll ikretsloppsarbetet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den globalalivsmedelsförsörjningen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fastighetsskatter på jord- ochskogsbruk,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöprogram för jordbruket,7. att till miljöersättningar inom jordbruket för1995/96 anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återförande av miljöavgifter tilljordbruksnäringen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till mindre gynnadeområden (LFA),10. att till Regionala stöd till jordbruket /96 anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekologiskt jordbruk,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avbytartjänsten,13. att till Stöd till jordbrukets företagshälsovårdför /96 anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på bioråvaror,15.