mot · GI02Ub355 · 1995-01-25 00:00:00 — 1994/95:100 bil. 5 Utbildningsdepartementetbetonas bl.a. vikten av en behovsstyrd resursfördelning.Skolans ansvar för de elever som av olika anledningar harsvårigheter att nå målen för utbildningen gör attundervisningen aldrig kan göras lika för alla eller attresurserna kan fördelas schablonmässigt. För att kunna geelever en likvärdig utbildning måste resursfördelningen skeutifrån elevernas behov.Utvecklingen inom har tyvärr gått i motsatt riktning. Ett flertalutvärderingar visar att den svenska fåttminskade resurser --94. De störstabesparingarna har drabbat speciallärare, kuratorer,skolpsykologer, talpedagoger, lärarvikarier ochskolmåltidspersonal. Nedskärningarna har på många hållockså inneburit större klasser. Den s.k. skolpengen, som intetar hänsyn till att barn och ungdomar är olika och har olikabehov, har i hög grad bidragit till att barnen med de särskildabehoven av stöd och hjälp står som de stora förlorarna pågrund av den förda politiken.Samtidigt som den allmänna skolan drabbats av oftabesvärande ekonomiska problem, har efter beslut av denförra regeringen och riksdagsmajoriteten kommunernatvingats betala ett kommunalt bidrag till fristående skolor på85 % av genomsnittskostnaden för en grundskoleelev ikommunens egna skolor. Detta schablonbelopp gälleroavsett vilket ansvar dessa skolor åtagit sig vad gäller t.ex.barn med särskilda behov, skolskjutsning m.m. Genomdenna centralstyrning har stora belopp överförts från deoffentliga skolorna till de privata. Merkostnaden förkommunerna kan uppskattas till omkring 200 miljonerkronor. har denna systemförändring visat sig varainledningen på en utveckling i riktning mot ett starktuppdelat skolsystem, det som brukar kallas en segregeradskola.Ett system där flera kommuner måste ta resurser från redanhårt ansträngda kommunala skolor med stora klasser för attkunna tillgodose behoven hos nytillkommande privata skolormåste betecknas som absurt. Lägg därtill att flera skolor medextrem religiös inriktning inom den s.k. Trosrörelsen (Livetsord) genom detta system med skattemedel kunnat bedrivaren indoktrinering av elever.Rätten att välja skola infördes av den dåvarandesocialdemokratiska regeringen . Denna rätt är detviktigt att värna. För att återskapa en skola där man targemensamt ansvar, där resurserna fördelas efter behov, ochdit man kommer oberoende av vilken social, etnisk ellerreligiös grupp den egna familjen tillhör, måste alla former avskolpeng och av staten reglerade schablonersättningarutmönstras ur det svenska skolsystemet.Fristående skolor som uppfyller läroplanens krav börkunna få ekonomiska bidrag även i fortsättningen. Dessabidrag måste dock grundas på de behov som finns i denenskilda skolan efter en lokal bedömning av derasutbildningsåtagande i förhållande till kommunens egnaskolor. Kommunen har den bästa överblicken över behoveni de olika skolorna. Därför är det också rimligt attkommunernas ansvar för fördelningen av resurserna ökar.Kommunerna måste också få rätt och skyldighet attinspektera de enskilda skolorna på samma sätt som dehanterar sina egna skolor. Rätten för privata skolor somerhåller bidrag att ta ut avgifter måste upphävas.Kraven på en allsidig och saklig undervisning måsteskärpas när det gäller tillstånd att starta fristående skolor.Samtidigt måste tillsyn över dessa skolor iväsentlig grad förstärkas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bidrag, tillstånd och tillsyn vad gällerfristående skolor.