mot · GI02A807 · 1995-01-25 00:00:00 — De flesta föräldrar har varit hänvisade tillden lösning som ensidigt gynnats i familjepolitiken,d v s föräldrapenning och därefterkommunal barnomsorg. De familjer vars barn har plats inomden offentligt finansierade barnomsorgen får en kraftigsubvention för varje barn och år medan de familjer vars barninte har fått plats eller som löser barnomsorgen på annat sättblir helt utan stöd för sin omsorg. Alla barn måste anses likamycket värda och alla föräldrars insatser är lika viktiga.Därför fordras ett rättvist familjestöd som också måsteutformas så att det skapar större förutsättningar förföräldrarna att ha tid och ork för barnen.Centern föreslår ett samlat familjestöd i form av ettbarnkonto som ska utgå lika för varje barn underförskoletiden, d v s perioden 0--, och kunna användasmycket flexibelt. Barnkontot ska vara beskattat och ersättaföräldraförsäkringen och barnbidraget för den aktuellaåldersgruppen. Det garanterar en grundnivå varje månad.Dessutom ger barnkontot möjlighet att ta ut ett större beloppunder den tid och på det sätt som passar familjens behov bäst,vilket motsvarar dagens föräldraförsäkringssystem.Skillnaden är att i barnkontosystemet uppnås rättvisa dåvarje barn blir lika mycket värt och då den ensamståendelågavlönade mamman erhåller lika mycket som föräldernmed höga inkomster. Barnkontot ger stor valfrihet. I dagensföränderliga samhälle är det viktigt att familjestödetutformas för att följa med sin tid och inte förhindrarmöjligheterna att tillgodose olika behov. Statens system skainte styra familjernas liv utan familjerna ska styra hur mananvänder systemet. Först då får pressade småbarnsföräldrardet stöd i sin ansvarsfulla uppfostrargärning som är så viktigför hela samhällets framtida utveckling.FöräldrautbildningFör att ytterligare skapa förutsättningar för att ge barn ochungdomar en trygg uppväxt och tillvaro kan det finnasanledning att ta upp ett förslag som 1975 i enlighet med kravfrån fördes fram av en delegation för jämställdhetmellan män och kvinnor. Förslaget handlade omföräldrautbildning som, enligt delegationen, kan ses som ettmedel som tillsammans med andra kan skapa godauppväxtvillkor för barnen i samhället. En statlig kommitté,Barnomsorgsgruppen, ledde en försöksverksamhet medföräldrautbildning på ett antal orter i landet.Barnomsorgsgruppen såg föräldrautbildningen som enrättighet för alla vuxna vilken borde starta tidigt ochåterkomma i livet. Vi tror att sådan utbildningleder till det önskvärda målet att papporna tog ännu störredel i ansvaret för barnen -- en nödvändighet inte minst förden ensamstående mamman och hennes barn. Det ärföräldrarnas gemensamma ansvar att skapa tryggauppväxtvillkor för sina barn. Men samhällets stöd ärnödvändigt för att alla ska klara denna uppgift.En arbetslivsförsäkringCenterns grundtanke om allas rätt till en grundläggandesocial trygghet präglar också vårt förslag om införande av enarbetslivsförsäkring vid sjukdom, arbetslöshet ochfunktionshinder. Inkomstskyddet som ärhuvudprincipen i den statliga välfärdspolitiken medför attstaten ger olika mycket trygghet; mest till dem som redanhar mest och inget till dem som inte kunnat eller hunnitkvalificera sig. Trygghetssystemen utgår från den enskildesanställningsförhållanden vilket leder till att de allt störregrupper som inte lyckats ta sig in på arbetsmarknaden ocksåhamnar utanför den generella tryggheten. Detta utanförskapär oacceptabelt, särskilt då det i stor utsträckning gällerockså av andra skäl känsliga grupper. Det handlar omungdomar som står i beredskap att etablera sig i vuxenlivetgenom att via arbete försörja sig själva. handlardet om kvinnor som ensamma har försörjningsbördan för sigoch sina barn.Centerns arbetslivsförsäkring ska ersätta de olika statligaförsäkringar som ersätter inkomstbortfall under denyrkesverksamma delen av livet. Försäkringen ska omfattasamtliga medborgare i landet som står till arbetsmarknadensförfogande från och upp till normal pensionsålder, 65år. Den ska ge ekonomisk grundtrygghet som garanterargrundläggande behov, lika för alla. Förutomgrundpenningdelen ska den innehålla en inkomstrelateradarbetslivspenning och möjlighet till privata lösningar genomavtals- eller privata försäkringar.GrundpensionCenterns tankar om grundtrygghet har fått gehör i det nyapensionssystemet vilket i synnerhet gynnar lågavlönade ellerdeltidsarbetande kvinnor. Vård av barn ska också blipensionsgrundande. Detta är ett steg i rätt riktning mot ökadjämställdhet.Kvinnors hälsaKvinnor utnyttjar genomgående sjukvård mer än män. kroppens signaler på större allvar? Minskar de risken förallvarliga hälsoproblem och kostnadskrävandeingrepp/behandlingar? I en projektansökan tillFolkhälsoinstitutet har Centerkvinnorna begärt medel för ettprojekt angående kvinnors hälsa. Syftet med projektet är att''förebygga ohälsa och synliggöra kvinnosjukdomar ochvidga synen på den kvinnliga patienten i det medicinskaetablissemanget''.Vi vill bland annat belysa det samhälleliga resursslöserisom råder då kvinnans livscykel inte tas på allvar. Somexempel nedvärderas kvinnor istället för attuppskattas för de erfarenheter de tillgodogjort sig under livet.Hennes hälsa är mer beroende av hennes livssituation,relationer och sociala kontakter och i vilken omfattning honär utsliten av hårt arbete än av minskad hormonproduktion.Sjukdomar i rörelseorganen är vanliga i denna ålder medanpsykisk sjuklighet inte ökar i klimakteriet. Istället förförtidspensionering bör dessa kvinnor få rehabilitering ochstöd så att de trots sina besvär kan stanna kvar i yrkeslivet.En förkortad arbetstid skulle också minska riskerna för olikaslags förslitningsskador.Hälso- och sjukvårdsutredningen, HSU 2000, har avregeringen fått nya direktiv. Patientens inflytande i vårdenska stärkas. Kostnadsansvar för läkemedel i öppenvårdprövas. Läkemedelsförmåner och högkostnadsskyddet sesöver. ska förebygga ohälsa, ochhandikapp ska förtydligas. Omvårdnad, habilitering ochrehabilitering ska beaktas. I direktiven saknas emellertidjämställdhetsperspektivet. HSU bör ges direktiv om attbelysa könsskillnader och utgå från kvinnoperspektivet. Iannat fall blir det generellt och mannen norm, och allt annatavvikande.ForskningVid en fördjupning inom vård och omsorg framstår detklart vilka kunskapsbrister det råder inom området kvinnorshälsa. Kvinnokroppen reagerar inte som mannens. Kvinnanslivssituation är annorlunda än mannens. Kvinnors åldrandeskiljer sig från mannens. Kvinnors ohälsotal har ökat jämförtmed mannens. Det är två till vanligare att kvinnorbehandlas för depressioner och ångest än att män gör det.Det behövs ökade anslag till forskning som rör kvinnorshälsa där kvinnan måste utgöra normen.Kvinnors missbrukRökningRökning tenderar att bli vanligare bland kvinnor än män.Rökning är mest utbredd bland grupper med kortutbildning och låg inkomst. Allergier och övreluftvägsinfektioner är vanligare i familjer där någon röker.Rökning under graviditeten ökar risken för överdödlighethos fostret och att barnet föds lågviktigt. Insatser för attminska tobaksrökning behöver göras, inte minst blandskolelever. Vi föreslår en minimiålder på för att få köpatobaksvaror.AlkoholmissbrukSverige har anslutit sig till WHO:s mål attalkoholkonsumtionen ska minska med framtill . Kraftfulla insatser krävs för att vi ska nå målet.Alkoholmissbruk är ett av de största folkhälsoproblemen --även i modern tid. Ett stort antal barn växer upp i familjer därnågon av föräldrarna har missbruksproblem. Medan svenskamän totalt sett minskar sin alkoholkonsumtion ökarkvinnorna sin. föds mellan 50 och 100 barn medallvarliga skador och betydligt fler med mindre skador pågrund av moderns missbruk under graviditeten.Kvinnors alkoholkonsumtion blir alltmeruppmärksammad. En högkonsumerande kvinna visar oftaupp en mycket välskött fasad. Hennes problem är ofta oklaraoch hennes diagnos blir diffus. Stor uppmärksamhet måsteriktas mot kvinnor i riskzonen. Dessutom saknas forskningi stor utsträckning när det gäller kvinnors alkoholkonsumtionoch vilka orsaker och risker den har. Inte minst ungakvinnors höga starkölskonsumtion är ur detta perspektivskrämmande.Den traditionella alkoholistvården har ofta misslyckats närdet gäller vård av kvinnor. Kvinnor mår bättre om vård gesi vårdenheter med bara kvinnor. Det behövs fler platser därde kan få ett adekvat omhändertagande. Vi kräver att dettaföljs upp med ökad forskning. Ofta finns det även flerafamiljemedlemmar som behöver vara med i detbehandlingsarbetet.NarkotikamissbrukI utgörs en grupp som nästan missbrukarnarkotika av 14 000--l9 000 personer (siffran 1992).Narkotikamissbruket orsakar stort mänskligt lidande ochdrar stora ekonomiska resurser. av ungdomarnai årskurs nio uppger att de prövat narkotika. Detfinns tecken som tyder på att nya droger som rökheroinanvänds i ökad utsträckning även av flickor och vuxnakvinnor.Den svenska restriktiva narkotikapolitiken har längekombinerat strategier som stödjer ett brett förankratavståndstagande från narkotika med åtgärder för att ökakunskap om droger och deras verkningar. Detta arbete måsteintensifieras. Nya kampanjer och projekt mot narkotikamåste alltid främjas och ges stöd.Samlevnad och sexualitetSamlevnad och sexualitet har en stor betydelse för vårhälsa och välbefinnande. Men även samlevnad och sexualitetkan ha destruktiva inslag som sexuellt överförda sjukdomar,oönskade graviditeter, sexuellt tvång och förtryck. Genomundersökningar vet vi att endast 20--av sexuelltaktiva tonåringar skyddar sig vid sitt första samlag.Under l990-talet utförs drygt 30 000 aborter, vilketinnebär att nästan varannan kvinna genomgår enabort med de fysiska och psykiska påfrestningar det innebär.Mest utsatta för sexualitetens negativa följder är socialt ochekonomiskt svaga grupper. Det är genom förebyggandearbete och stödinsatser som antalet aborter kan minskas.Rätten till legal abort är grundläggande. dörmellan 150 000 och 200 000 kvinnor av illegala aborter,enligt WHO. Möjligheten till säker och legal abort är därförockså viktig för att minska kvinnodödligheten.Anorexi och bulimiTablettmissbruk, anorexi och bulimi är andra områdeninom missbruksproblematiken som måste ägnas specielluppmärksamhet. Bland unga kvinnor där skönhetsideal oftaär ''moroten'' till detta missbruk måste ett snedvridetskönhetsideal, ofta speglat av massmedia, försöka påverkas.Även inom idrotten förekommer utveckling av anorexi somen följd av för hård träning och felaktiga kostvanor i kampenatt nå toppen. Handlingsprogram för att öka och spridakunskaper om störningar och deras orsaker måste arbetasfram. Åtgärder måste vidtas och fångas upp tidigt.KulturVarför har vi en kulturpolitik? Vad syftar den till? Det ärgrundläggande frågor som vi bör ställa oss vid utformningenav kulturpolitiken och vid fördelningen av resurser tillkulturen. Enligt vår uppfattning ska kulturpolitikens störstamotiv och syfte vara att höja hela samhällets nivå, att ge allamänniskor möjlighet till skapande och till kritiskt tänkande,till tolerans och trygghet samt att ge människor kraft ochstyrka. Främst gäller det barn och ungdomar. Alltför mångaungdomar står utan kontakt med de grunder samhälletvilar på. Med kulturens hjälp kan vi ge barn och ungdomarmotbilder och motkrafter till de destruktiva krafter sommöter dem. Vi kan inte censurera bort allt våld i vår tillvaromen med kulturens hjälp kan vi skapa motkrafter.Samhällets stöd till kultur bör därför i mycket störreutsträckning riktas till barn och ungdomar.KvinnomuseerKvinnor är i ett historiskt perspektiv osynliga. En av destörre utmaningarna inom historie- och museisfären är attsynliggöra kvinnors historia. I och Stockholmhar kvinnoinitiativ tagits för att starta kvinnomuseer.I planeras ett kvinnohistoriskt museum medBergslagsprofil. Syftet med kvinnomuseet är bland annatatt synliggöra kvinnors roll, betydelse och villkorhistoriskt,att ur olika klassperspektiv belysa kvinnolivet,både inom och utanför de traditionella bruken och hyttornai Bergslagen,att bidra till att öka intresset för kvinnorshistoria,att skapa en mötesplats för etablerade forskare,folkbildare och ''vetgiriga amatörer''.Arbetet leds av en tvärpolitisk arbetsgrupp i samarbetemed studieförbund, kommun och historiskainstitutionen vid för Deamuseet vill starta ett kvinnomuseum iStockholm för att belysa de svenska kvinnornas kultur idagsåväl som i gången tid. Bakgrunden är att ett flertalundersökningar visar att 80--av kulturmedlenregelmässigt går till att stödja mansdomineradekulturverksamheter. har utsetts till Europaskulturhuvudstad 1998 och föreningen föreslår start av ettmuseum som ett bestående minne av . Vianser att det är angeläget att initiativ till att startakvinnomuseer ges stöd.IdrottAlltför många ungdomar idrottar inte alls och rör sigöverhuvudtaget alldeles för lite. Störst är den andelen blandflickor. Det är en oroande trend eftersom det är iungdomsåren man bygger upp kroppen så att man orkar mötalivets påfrestningar både i arbetsliv och annars. Det äroerhört viktigt att flickors idrottsutövande stimuleras.Idrottsrörelsen har kritiserats för en ensidigsatsning på idrott för pojkar och män. Detta ledde till attRiksidrottsförbundet 1989 antog ett jämställdhetsprogramför idrotten. Målen innebär bl a att kvinnor och män ska vararepresenterade med inom rådgivande ochbeslutande organ på alla nivåer. De innebär också att andelenkvinnliga och manliga tränare ska vara representativt iförhållande till andelen utövare inom respektive idrott samtatt andelen kvinnor i högre befattningar såsom t ex konsulenteller generalsekreterare ska vara . Enligtprogrammet ska målen uppnås och utvärderas på åretsriksidrottsmöte. Genom en högre kvinnorepresentation inomidrottens ledning ökar möjligheterna till rättvis fördelning avidrottens resurser och fler flickor kan stimuleras tillidrottsutövning.Kommunerna har också av tradition satsat de störstaresurserna på pojkars idrott. Trots en mångårig debatt harinte så mycket hänt som förändrar bilden. Det är angelägetatt alla kommunpolitiker tar sitt ansvar och vågar prioriteraflickors idrott.Den främsta grunden till idrottsintresse läggs dock iskolan. Skolans idrottsundervisning måste utformas så attflickor känner sig delaktiga och stimuleras till fortsattmotion och idrottsutövande på fritiden.Våld riktat mot kvinnorVåld mot kvinnor och barn har förekommit ochär dessvärre fortfarande vanligt förekommande i vårtsamhälle. De män som misshandlar eller begår sexuellaövergrepp mot kvinnor och barn kommer från olika miljöeroch är i alla åldrar. Männen är som regel bekanta medkvinnorna sedan tidigare.Idag råder en fullständigt oacceptabel situation.Var 20:eminut blir en kvinna slagen.Var blir en kvinnavåldtagen.Var blir en kvinna misshandlad tilldöds.De mördade kvinnorna har oftast under mycket lång tidutsatts för förnedrande och fruktansvärda övergrepp. Dethävdas också att vart tionde barn under sinbarndom utsätts för sexuella övergrepp av olika slag. Deflesta är flickor.Våldsbrott som riktar sig mot kvinnor och barn sker oftainom hemmets väggar och kommer därför inte tillmyndigheternas kännedom i samma utsträckning som annanvåldsbrottslighet, även om det skett en ökningav antalet anmälningar. Vad man vet är, att det finns ettomfattande dolt våld mot kvinnor. Behovet av åtgärder,liksom debatten om kvinnovåldet, måste ses mot dennabakgrund.Den kvinnosyn som kommer till uttryck i sexualiserat våldmot kvinnor låter sig inte förenas med samhälletsjämställdhetsmål, som bl a innebär att kvinnor och män skaha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom allaväsentliga områden i livet. Fördomar som direkt ellerindirekt ger uttryck för uppfattningar om mäns makt överkvinnor måste bekämpas med kraft, eftersom de utgör självagrogrunden för uppkomsten av våldet.Kvinnoforskning med inriktning på frågor som rör våldmot kvinnorCentern har återkommande begärt mera forskning om våldmot kvinnor och barn. hardet i bedrivits en omfattande forskning omvåldsbrottslighet utanför familjen. När det gäller våld ochhot om våld mot kvinnor i nära relationer är forskningen intelika omfattande. Det är därför angeläget att en ökadkunskapsuppbyggnad sker vad gäller omfattningen ochorsakerna till kvinnovåldet. Bl a behöver orsakerna till dethöga mörkertalet, samband mellan olika sociala faktorer,skador och kostnader, varningssignaler,överlevnadsstrategier och våldets påverkan på kvinnornasbarn utredas. Det gäller även frågan om en eventuellkoppling mellan pornografi och vålds- och sexualbrott motkvinnor. En ökad forskning krävs på området.StatistikI rättsstatistikens redovisningssystem framgår inte vilkenrelation som råder mellan gärningsman och offer. Förmisshandelsbrott går det visserligen att utläsa om offer ochgärningsman är bekanta, men inte om de har en närmarerelation. Det saknas också uppgifter i statistiken om kön förbrott som t ex sexualbrott och olaga hot. För att få bättreunderlag för framtida och jämförande studier bör enpreciserad redovisning ske i rättsstatistiken av relationernamellan offer och gärningsman vad gäller våld och hot omvåld mot kvinnor i nära relationer. Likaså bör statistikenalltid redovisa kön.Polisens rollFörenta nationerna har sammanställt en handbok omåtgärder mot våld mot kvinnor. Bl a föreslås specialiseradeenheter inom polisen för våld mot kvinnor. Det är viktigt attde poliser som handhar fall med kvinnovåld har erfarenhetoch en samlad och fördjupad kunskap i dessa mål, eftersomden misshandlade kvinnans första möte med rättsväsendetoftast sker genom polisen. Det bemötande kvinnor får då harstor betydelse för det fortsatta samarbetet och det ömsesidigaförtroende, som är en förutsättning för ett fungerandesamarbete mellan polisen och kvinnan. Det är angeläget att information om tidigarepolisutryckningar vid kvinnovåld systematiseras så attpolisen får en helhetsbild av situationen och kan vidtarelevanta åtgärder. händer det att polisen rycker ut adress utan att veta om kollegor har kallats till sammaadress vid tidigare tillfälle i samma slags ärende. Ettdatoriserat informationssystem bör därför införas som gördet möjligt för polisen att snabbt identifiera upprepningsvåldoch följa upp sådana fall på ett effektivt sätt.Livvaktsskydd, trygghetspaket, pepparspray ochbevakning av gärningsmännenÅtgärder för att skydda hotade kvinnor är en viktigangelägenhet som måste utvecklas och förstärkas.Försöksverksamhet med livvaktsskydd åt särskilt hotadekvinnor har utvärderats av . Den visar attmycket få kvinnor har ansökt om livvaktsskydd. Det börutredas om kraven för att få livvaktsskydd har varit för högtställda. bör det utredas om och varför kvinnor somskulle behöva livvaktsskydd av olika anledningar inteansöker om det.Möjligheterna att få trygghetspaket har utökats på senaretid. I en del fall har det emellertid visat sig att trygghetspaketinte har någon större inverkan på kvinnans säkerhet på grundav polisens utryckningstid, t ex om hon bor långt frånpolisstationen. Försök har gjorts med licensgivning avpepparspray till hotade kvinnor i . Pepparspray är ettofarligt medel, som endast ofarliggör en gärningsman i ca 20minuter utan att ge några men därefter. Denna verksamhetbör därför underlättas och byggas ut. Bl a bör informationom pepparspray förbättras och licensförfarandet underlättas.Det kan ske genom att kvinno- och brottsofferjourer gesmöjlighet att hantera licensförfarandet.Livvaktsskydd är en åtgärd som ofta upplevsintegritetskränkande för drabbade brottsoffer. Polisensinsatser för att skydda de drabbade måste kompletterasgenom att polisen speciellt bevakar och kontrollerar männensom förföljer kvinnorna. Polisen bör än mera fokusera pågärningsmännen och ''punktbevaka'' dem.När det gäller behandling av män som begått vålds- ochsexualbrott är behandlingsmöjligheterna inomkriminalvården begränsade. Detta är oroande, eftersombehandlingsinsatser är viktiga brottsförebyggande åtgärder.Ytterligare specialiserade behandlingsenheter behövs inomkriminalvården för män som är dömda för våld eller hot omvåld mot kvinnor i nära relationer.Kvinnocentrum, handlingsprogram och psykoterapiBehovet av snabb och kompetent hjälp till utsatta kvinnorär stort. Metoder och modeller för ett förbättrat samarbetemellan myndigheter inom rättsväsendet, ochhälso- och sjukvården behöver utarbetas. anslogsmedel för inrättande av ett centrum i för kvinnorsom misshandlats eller utsatts för sexuella övergrepp. Därhar man bl a utarbetat heltäckande handlingsprogram för hurman behandlar och bemöter misshandlade kvinnor vidsjukhusbesök. Liknande handlingsprogram bör upprättasrunt om i landet. Likaså bör fler centrum för misshandladekvinnor inrättas.Ändring av socialtjänstlagenKvinnor kan behöva professionell hjälp för såväl fysiskasom psykiska skador. Socialförsäkringssystemet bör täckakostnader för psykoterapi vid psykiska skador liksom dettäcker kostnaderna för läkarvård vid fysiska skador.Socialtjänstlagen behöver ändras så, att dess ansvar för densom drabbas av brott markeras tydligare.VåldtäktsmålOfta går det mellan anmälan och dom ivåldtäktsmål. utsätts inte sällan kvinnan förnya och upprepade hot. I tillämpas en modell därhäktning, rättegång och straff sker i direkt följd. För att denutsatta kvinnan så snabbt som möjligt ska kunna återgå tillett normalt liv, är det av vikt med skyndsam hantering avvåldtäktsmål.För att undvika att kvinnor och speciellt unga kvinnorbehöver ta beslut om sen abort vid våldtäkt, är det viktigt atten ev graviditet alltid följs upp vid anmälan och utredningom våldtäkt. Dock är det alltid den våldtagna själv, sommåste fatta beslut om abort. Bättre rutiner för handläggningav våldtäktsfall och kortare handläggningstider mellananmälan och förhör och mellan åtal och domstolsprocessmåste införas.Invandrare och våldInvandrare och svenska medborgare medinvandrarbakgrund är överrepresenterade irättsstatistiken vad gäller grova våldsbrott och våldtäkter. Attmånga invandrarkvinnor är utsatta för misshandel och våldvisar sig bl a i kvinnojourernas statistik.För att försöka förebygga våldssituationer blandinvandrare är det viktigt med tidig utbildning för dessagrupper. Redan under den inledande svenskundervisningenbör utbildning ske i våra normer, värderingar och lagstiftningvad gäller bl a våld och hot om våld i nära relationer. Kvinnorska få klart för sig att ingen har rätt att slå dem och männenska få klart för sig att de inte har rätt att slå någon.Undervisningen kan lämpligen förmedlas av kvinnor ochmän från kulturer som de studerande själva kommer ifrån.VapenlagenEnligt 29 § vapenlagen får tillstånd att inneha vapenåterkallas om innehavaren missbrukat vapnet eller visatoaktsamhet med det eller på annat sätt visat att han ärolämplig att inneha vapen, t ex genom upprepaderattfylleribrott. Det är viktigt att när en person döms förvåldsbrott, en bedömning görs om han är lämpligatt inneha eventuell licens för vapen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av den ekonomiskapolitiken för att åstadkomma en hållbar utveckling, godmiljö, rättvis fördelning och regional balans,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att minskamiljöskulden,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kvinnors perspektiv,deltagande och bemyndigande måste öka och garanteras iolika delar av beslutsprocessen i samhället,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökning av utbildning ochforskning vad gäller kvinnors roll och representation isamband med stadsplanering och regional planering,35. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om kvalitetskrav på bostäder,36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om transportforskning fokuserad påkvinnors resemönster,47. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till regionala centrum ochsammankoppling med nationella och internationellanätverkscentrum,8.