mot · GI02Fö334 · 1995-01-25 00:00:00 — Den nuvarande internationella säkerheten vilar på bräckliggrund. Det visar inte minst de senaste månadernasoroligheter i det förutvarande , kriget påBalkan och flera andra konflikthärdar runt om i världen.Även om konflikterna inte berör vårtdirekta närområde, måste vi vara medvetna om att drastiskasäkerhetspolitiska omsvängningar även kan ske i våromedelbara närhet. I detta perspektiv framstår området isödra även fortsatt som säkerhetspolitisktintressant. är -- i händelse av militär konflikt --för många stater ett militärt attraktivt område med sin''hangarfartygfunktion''. Därför måste ett trovärdigt luft-,sjö- och markförsvar av kunna genomföras.Gällande försvarsbeslutNu gällande försvarsbeslut (FB 92) innebar storaförändringar av den svenska försvarsmakten. Det innebar enkvantitativ krympning av försvarsmaktens fredsorganisation.Den klart uttalade ambitionen var att höja kvaliteten. Det ståremellertid redan nu klart att detta kommer att misslyckas.I relation till möjlig hotbild är balansenkvalitet--kvantitet felaktig. I närtid är kvantiteten fortfarandeför stor och den kärna av kvalitetsförbund, som erfordras föratt möta de hot som tidigast kan uppstå, är för dålig. Vidoklart hot riskerar både kvalitet och kvantitet bliotillräckliga.Försvarsbeslutet innebar dessutom en klar nedskrivning avdet säkerhetspolitiska hotet mot och med eninriktning av försvaret som i princip kommer att rasera södraSveriges invasionsförsvar, såväl på kortare som på längre siktgenom avsaknad av tillväxtförmåga.Försvarsbeslutet byggde på ett ekonomiskt önsketänkandemed så stora inbyggda brister att beslutets genomförandeegentligen äventyrades redan från början.Försvarsbeslutet uppfyllde inte tre grundläggandeförutsättningar, nämligen flexibelt försvar, europeiskanpassning och ekonomisk hållbarhet.Regeringen har signalerat ytterligare nedläggningar avförband samt inhibering eller i vart fall senareläggning avviktig försvarsmaterielanskaffning. Möjligheten att ställa inrepetitionsutbildning utnyttjas åter som en budgetregulator,vilket bl.a. drabbar genom att Sydfront 95 intekommer att genomföras.Det är därför med oro som befolkningen i södra föreliggande hot om ytterligare försämringar av detskånska försvaret.Kommande försvarsbeslutFörsvarsplanering görs för många årtionden framöver ochingen kan förutsäga hur världen då ser ut och vilka hotbildersom finns då.Inför nästa försvarsbeslut (FB 96) är det ofrånkomligt attsatsa på en ny inriktning av försvarsmakten. Ett optimaltförsvarsbeslut måste tillgodose de tre ovannämndagrundläggande kraven.Krigs- och fredsorganisationen måste besitta denflexibilitet, dvs förmåga att anpassa den operativa förmåganeller förändringar i det strategiska läget, som erfordras i ensäkerhetspolitiskt labil och statsfinansiellt ansträngdsituation. Försvarsmakten måste få en betydandeförmåga att möta ett strategiskt överfall. Vidare måsteförsvarsmakten kunna -- -- tillväxa i operativ förmågaför att möta andra typer av hot, t ex invasion över kust ochgräns.Dessutom måste den ekonomiska ramen vara hållbar underen hel försvarsbeslutsperiod vilket är en förutsättning för godhushållning med försvarsanslagen.För övrigt pågår en snabb europeisk utveckling, inte minstgenom anslutning till EU och vår ansökan omobservatörsstatus i västeuropeiska unionen (VEU). Vidaresker en förändring av NATO genom bildandet av Partnershipför Peace (PFP). Vår försvarsmakt måste alltså ävenutvecklas så att den inte behöver ytterligare omstrukturerasför ett alleuropeiskt samarbete om politiska förutsättningarför ett sådant uppkommer.Flexibelt försvarEtt ställningstagande avseende det framtida försvaret avSverige måste bland annat ta sin utgångspunkt i det osäkrasäkerhetspolitiska läge som råder. Dettaaktualiserar den efter lanserade s kelasticitetsprincipen vilken innebär att försvarsförmåganskulle minska när hotet minskade men skulle kunna öka itakt med ökat hot.Om denna princip skall fungera som vägledning inte baravid neddragningar av försvarskostnader och försvarseffektutan även, vid behov, för i rätt tid vidtagnaupprustningsåtgärder erfordras en återtagningsplan. Ensådan bygger på analys av tidsbehov och förutsättningar förolika slag av åtgärder för att genomföra utbildning, anskaffamateriel och organisera förband. Återtagningsplanen måstevidare innehålla de optioner, som tecknats underplanläggningen. Genom dessa optioner säkerställs, så långtdet låter sig göra, att bestämda materiel- ellerutbildningsproducenter levererar erforderliga produkter i rätttid. Det förtjänar framhållas att svensk försvarsplaneringhittills i mycket ringa utsträckning uppmärksammatåtertagningsproblematiken i samband med ett elastisktförsvar.Ett uttryck för elasticitetsprincipen är den så kalladekärnförsvarsmodellen. Den innebär att försvarsmaktenkontinuerligt har en kärna av förband med hög kvalitet ochatt den är så organiserad att den kan växa i dimension, omläget försämras. En kärna bör finnas inom varje viktigfunktion. Kärnan svarar för att kunskap och förmåga hålls påhög nivå. Det är en bestämd förutsättning för att en tillväxtskall kunna ske med den snabbhet som erfordras. ''Kärnmodellen'' kan i princip tillämpas även påförsvarsindustrin och på civila försvarsfunktioner.Förslag till kärnförsvarsmodeller för försvarsmakten har iFK 88 framförts av c, fp och s. S har i opposition ipartimotioner återupprepat redovisade i september 1990olika modeller för att kunna uppnå den av politikernaönskade flexibiliteten.Kärnförsvarstanken hade stöd även i den försvarskommittésom förberedde FB 91 -- såväl från c och fp som från s.Kärnförsvarsmodellen har även senare tagits upp i destudier som bedrivits inför nästa försvarsbeslut. FOA/MHShar entydigt rekommenderat en försvarslösning,som i praktiken innebär en kärnförsvarsmodell och riktarsamtidigt stark kritik mot den lösning som FB 92 innebar.Vidare har behovet av och de ekonomisk/politiskamöjligheterna av att införa en kärnförsvarsmodell ochanpassa det svenska försvaret till en förändradsäkerhetspolitisk miljö diskuterats i en rapport frånFinansdepartementets expertgrupp för studier i offentligekonomi (). I studien kritiseras det nuvarandeplaneringssystemet som inte låter besluten styras av rättfaktorer.En flexibel kärnmodell kan innehålla följande tre delar:1) en operativ del om främst 5 brigader med mycket höginsatsberedskap för att kunna möta strategiskt överfall,2) en övningsdel om ytterligare 5 brigader medhuvuduppgift att upprätthålla kunskaper omförsvarsoperationer mot modernt utförd invasion och attinom kunna nå samma insatsberedskap som denoperativa delen, och 3) en tillväxtdel med uppgift att förbereda eventuellutökning, under 5--, av antalet operativt användbaraförbund.Denna modell innebär en satsning på ''storgarnisoner''som kompletteras med ''minigarnisoner'' för att garanteraförmågan att växla upp dessa förband till fullständigabrigader. Detta skulle också innebära ökade möjligheter attgenomföra utbildning, krigsplanering, mobilisering samtledningsansvar för det territoriella försvaret.Det flexibla försvaret förutsätter även ett elastisktutbildningssystem, där huvuddelen av årskullens unga män(och senare även kvinnor) erhåller en kort men allmäntotalförsvarsutbildning. För krigsplacering i förband fordrasytterligare utbildning i den aktuella befattningen och isamträning av förbandet. Den kompletterandeutbildningstiden blir beroende av om krigsplaceringenhänför sig till försvarets operativa del eller till försvaretsövningsdel. Repetitionsutbildning genomförs såväl med deoperativa enheterna som med övningsdelen, i den senare medlängre tidsintervall. Det krävs en återtagningsplan även förförsvarsutbildningen, där tillgången till en tillräckligbefälskader är av central betydelse.Även vår försvarsindustri måste vara elastisk. En sådanflexibilitet förutsätter en uppväxlingsbarförsvarsindustrikärna, som innefattar bådeutvecklingskompetens och produktionskapacitet. För attuppväxlingen ska fungera krävs en återtagningsplan. I ensådan plan måste ingå många olika moment. Engrundproduktion är nödvändig för att vidmakthålla denindustriella kontinuiteten. På viss försvarsmateriel kanoptioner utnyttjas. Projekt kan utvecklas även om dessasenare ej skulle gå i produktion. Uppgradering av tillgängligmateriel är ofta lönsam. Ett välutvecklat europeisktsamarbete beträffande såväl hel- som delsystem är av störstabetydelse. Mera okonventionell är en fungerande samverkanmellan militär och civil industri beträffande civila ochmilitära produkter. Ett exempel kan vara att försvarsindustrinsatsar även på näraliggande civila områden. En intressantmodell testas enligt uppgift i med nära''sammanflätning'' av de båda produktionerna och då medinbyggd uppväxlingsförmåga.Den svenska försvarsmakten måste organiseras så att manuppnår rätt struktur i ett europeiskt alliansperspektiv. Vid ettmilitärt angrepp mot måste vi tillämpa entidsvinnande strategi, dvs att på egen hand värna svensktterritorium tills hjälp kommer från vänligt sinnade stater. Enväl avvägd kombination av lätt gripbara flygstridskrafter,enheter i viktigare områden samt markstridskraftermöjliggör snabba insatser i befolkningstäta områden. Detbör betonas att för den händelse fienden lyckas genomföraluftlandsättningar får markstridskrafterna avgörandebetydelse. Om väljer att stå utanför ett europeisktförsvarssamarbete är det nödvändigt med en långsiktigkraftfull satsning på ett flexibelt markförsvar. För denhändelse att vi väljer att ingå i ett alleuropeisktförsvarssamarbete är det nödvändigt att vår försvarsmakt ärså organiserad att onödiga omstruktureringar kan undvikas.Vidare bör -- inom ramen för åtaganden inom FNoch NATO:s fredsskapande arbete (PFP) -- anordnautbildning av enheter till internationella operationer. Därvidär det rimligt att kostnaderna för sådana operationer inte i sinhelhet drabbar försvarsdepartementets budget.Skånska konsekvenserFör del skulle den flexibla kärnförsvars modellenkunna innebära följande:I upprätthålls verksamhetvid en ''storgarnison'' jämte en eller flera''minigarnisoner''.Den s.k. storgarnisonen etableras iHässleholm (P6) i form av en modern sydsvenskpansarbrigad (Skånska Pansarkåren) med högre utbildnings-och materiell kvalitet än dagens pansarbrigader och medfortsatt utnyttjande av samtliga skånska övningsfält.Eneller flera ''minigarnisoner'' med anknytning till SkånskaPansarkåren upprätthålls i /alternativtYstad/Revinge i form av ''minigarnisoner''. Vid dessagarnisoner upprätthålls förmåga dels att växla upp antaletbrigader i från en till tre genom att där upprätta tvåytterligare brigadledningar, dels att genomföra territorielltförsvar i , dels att genomföra allmäntotalförsvarsutbildning. För genomförande av utbildnings-och planläggningsverksamhet inom territorialförsvaret samtför att bibehålla förmåga till uppväxling av brigadförbandbibehålls ett antal yrkesofficerare som avpassas till den totalakrigsorganisationens behov av nyckelpersonal.Delar avverksamheten vid Pansarcentrum omlokaliseras från Skövdetill och samlokaliseras med någon av garnisonerna.Inriktningen bör vara utbildning på ny stridsvagn samtdistansutbildning i taktik samt viss teoretisk tekniskutbildning. En satsning på IT möjliggör detta.Inomflygsektorn upprätthålls vid i två divisionerDraken med förmåga att vid behov ta i bruk ytterligare minsten division. Därutöver finns numera en division . Detvore samhällsekonomiskt slöseri att lägga ned denna flottiljsom är särskilt billig i drift. Möjligheterna till administrativ samverkanmellan flygvapnets förband och skolor i börutredas.Luftvärnsutbildningen i det nya militärområdet börvara förlagd till (Lv 4) och (Lv 6) i enlighetmed FB 92. Kompetensen i är unik genom attutbildning sker på samtliga luftvärnssystem inom armén ochdenna kompetens bör framgent värnas genom att tidigttillföra även robotsystem 23 (Bamse).På sidanfyller marindistrikt (MDÖ) -- ledningsmässigtdirekt underställd södra militärbefälhavaren -- en viktigfunktion när det gäller övervakningsverksamheten i Öresundoch södra . För ytterligare ökad effektivitet i denfredstida övervakningen bör anordnas resurssambruk mellanMDÖ, , tullen och polisen.Underhållstjänsten på brigad- och fördelningsnivå förförbanden i , och bör ävenfortsättningsvis produceras i . I anslutning tillmilounderhållsregemente Syd, vilket sedan den l juli 1994är organiserat i , bör även upprättas den rörligamilounderhållsregementsstab som omnämns i FB 92.ISkåne upprättas en utbildningsplattform för enheter somskall tjänstgöra i internationellt fredsskapande arbete i FN:seller PFP:s regi.Nödvändiga besparingarFörsvaret kan inte få ''fribrev'' när alla andra områdenmåste spara. Därför måste besparingar göras även inomförsvaret. Men dessa får inte göras på ett sådant sätt att --med hänsyn till nuvarande strategiska läge och rimligaframtidsbedömningar -- erforderlig försvarseffekt skadas.Det är därför felaktigt att fortsätta med den påbörjadefyrkantiga ''krympningsmetoden'', eftersom försvaret dåförlorar kvalitet som man ej uppnår flexibilitet.Dessutom måste försvarskostnaderna anpassas så att de inteblir högre än vad som oundgängligen behövs. Den ovanskisserade försvarsmodellen tillgodoser både kraven påflexibilitet och kvalitet som kostnaderna klart tordeunderstiga nuvarande försvarskostnader.Försvarsberedningens rollDen direkt efter FB 92 tillsatta försvarsberedningen ficken nyckelroll vid skapandet av ett modernt svenskt försvar.Nuvarande regering har förnyat försvarsberedningensmandat, som den har givit beredningen nyadirektiv. Dessa innebär i korthet att beredningen i en förstaetapp bland annat skall genomlysa säkerhets- ochförsvarspolitiken i stort, målen för totalförsvaretsövergripande principiella frågor om totalförsvaretsutformning och struktur samt ekonomi. I en andra etapp skallden närmare inriktningen för det militära försvarets krigs-och grundorganisation genomlysas.Det är mot denna bakgrund som motionen framför förslagtill lämplig försvarsmodell med särskilt beaktande av detskånska försvarsintresset. Avsikten är att bringa detta tillregeringens kännedom för vidare befordran tillförsvarsberedningen.Det eftersträvade resultatet är att skapa ett modernt svensktförsvar som ligger inom tillgängliga ekonomiska ramar ochdär maximal värnkraft per satsad försvarskrona kan erhållas.Dessutom gäller det att stoppa fortsatt militär försvagningi och i stället fastlägga som ett nationellt mål att ävenupprätthålla ett trovärdigt skånskt försvar. Slutresultatet blirdå också ett effektivt försvar för hela landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om försvar.