mot · GI02U635 · 1995-01-25 00:00:00 — TibetPå högslätten skyddad av fjällkedja liggerTibet, sagolandet, och är så bedövande vackert med ett folkmed tusenårig kultur och med en livsinställning och filosofi,som är emot allt våld.Om man ska välja ett land att försvara de mänskligarättigheterna i är det lättaste på grund av derasickevåldsfilosofi, men ett av de svåraste att nå något resultatmed, då deras förtryckare är det väldiga landet Kina.Tibet uppfyller alla folkrättsliga krav för att bli erkänt somett fritt land. Det är ett eget folk med eget språk och dessutomen egenartad kultur. har en exilregering och har aldrigerkänt suveränitet. deklareradesTibet som ockuperat land av den amerikanska kongressenoch områdena Szechuan, och Qingnai medDalai Lama och den tibetanska exilregeringen i Dharansalasom enda erkända överhöghet för det tibetanska folket.Gång på gång har brotten mot mänskliga rättigheter i Tibetpåpekats.Senast har en svensk delegation 1994 besökt ochrapporterat mycket noga om . Rapportenöverensstämmer i allt väsentligt med tidigare iakttagelseroch rapporter.I huvudstad bor nu kineser och 30 %tibetaner. Det pågår en omfattande folkomflyttning från Kinatill , där kineser får förmåner och högre löner genom attflytta dit. Tibetanerna har jämfört med de inflyttadekineserna den sämsta undervisningen, den sämstasjukvården, de sämsta bostäderna, de tyngsta och lägstbetalda arbetena i sitt eget land. Där finns också mängder avsoldater förlagda i Lhasa.Tvångssterilisering har utförts i en utsträckning som ärofattbar. I en by blev alla av 240 kvinnor utom 40steriliserade. Sena aborter har utförts och levande haravlivats. Personalen har varit dåligt utbildad och dehygieniska förhållandena helt oacceptabla.Allt sedan 1988 har vid flera tillfällenriksdagsledamöterna via frågor, interpellationer ochmotioner uppmärksammat den svenska utrikesministern ochregeringen på de akuta problemen i på grund avoroligheterna där i samband med det hårda förtrycket ochden massiva invandringen av kinesiska civila och närvaronav kinesisk militär. Genom den svenska delegationens besökhar allt detta bekräftats ännu en gång.Tibet har haft en rik kulturhistoria inom litteraturen,konsten, arkitekturen och vetenskapen. Mellan 1956 och1966, alltså före den kinesiska kulturrevolutionen, förstördesca av historiska byggnader -- tempel, bibliotek,medicinska institut och religiösa byggnader av alla slag.De återstående förstördes underkulturrevolutionen. Vid slutet av denna fanns av 6 400kloster tretton (13) helt oförstörda kvar. Som ett slagskompensation för dessa dåd har tibetanerna fåttåttavåningshus i och Shigatse, men i dessa byggnaderbor kineser. Man har dragit in elektricitet, men elkablarnaleder nästan enbart till byar där kineserna bor. I finnsel för både tibetaner och kineser, men den är ransonerad förtibetanerna osv. Tibetanerna behandlas på alla sätt som andraklassens medborgare i sitt eget land.Tibetaner i exilTrots alla motgångar har tibetanerna skapat en modernexiltillvaro i . har deklarerat att dennaskall ordnas som en demokratisk stat med en konstitutionsom garanterar de mänskliga rättigheterna och att allmännaval skall hållas. är beredd att stiga åt sidan föratt inte hindra ett verkligt demokratiskt system.Även i finns ca 100 000 tibetaner.FredsplanDalai Lama har framlagt en fempunktsplan för attåterställa freden och respekten för de mänskliga rättigheternai och för att skydda identitet som nation, desskultur och andliga traditioner; dess fem punkter är:1. att förklara som fredszon och dra tillbaka dekinesiska trupperna;2. att upphöra med den planerade invandringen av kineser,vilken hotar tibetanernas existens som folk;3. att återge tibetanerna deras fundamentala mänskliga ochdemokratiska rättigheter och frige de politiska fångarna;4. att återuppbygga och skydda ekologi och attupphöra med att använda för produktion av kärnvapenoch som avstjälpningsplats för kärnavfall;5. att inleda en dialog mellan och om Tibetsframtida status och förhållandet mellan de tibetanska ochkinesiska folken.Dalai Lama har försökt starta samtal eller diskussionermed kinesiska regeringsföreträdare och lagt framkompromisslösningar. Bl.a. har han föreslagit att skulleha kontroll över inrikesfrågorna medan skulle fåbesluta om utrikespolitiken.Kineserna säger att de vill förhandla men hittar alltidförevändningar för att inte behöva göra det. Kineserna skullevinna stor prestige om de kom till förhandlingsbordet ochförde direkta samtal med angav två skäl för intrånget, dels att alltid variten del av , dels att befriade tibetanerna från ettföråldrat socialt system och att behöver för sinmodernisering -- att kunna utvecklas kulturellt ochekonomiskt.Kina -- en av få kvardröjande kolonialmakterBåda typerna av argument är imperialistiska och koloniala.Detta beror i sin tur på att Beijingregeringen aldrig förståttvad problemet verkligen innebär, dess historia, varförtibetanerna älskar och vördar eller varförtibetanerna protesterar mot kinesernas våldförande på demänskliga fri- och rättigheterna.Tibetanerna vill inte ha kineserna i sitt land. De hävdar attTibet är ett självständigt land, alltid har varit det och kommerså att förbli. De anser att blev invaderat 1950 och attderas land varit olagligt ockuperat.Kineserna hävdar att alltid varit en del av , vilketär rent nonsens.Tibet och de mänskliga rättigheternaDen firade (40-års)jubiléet av de mänskliga rättigheterna. Det skedde på ettstorslaget sätt, men de gjorde en reservation vid tolkningenav rättighetsförklaringen, vilken innebär att uppfattningenom de mänskliga rättigheterna inte nödvändigtvissammanfaller med västnationernas uppfattning. Kinesernatycks mena att individuella mänskliga rättigheter inte är likaviktiga som grupprättigheter.Samma dag demonstrerade tibetanerna i försjälvständighet och mänskliga rättigheter. De kinesiskamyndigheterna blev förvånade. Den som ledde enfemtonmannademonstration och ropade slagord blev skjutenrakt igenom huvudet. Ingen provokation eller våld hadeförekommit.Vad har hänt i ?Det är inte bara tibetanerna själva som lidit skada efter denkinesiska inmarschen 1950 utan även naturen i landet.Tidigare har alltid en ekologisk balans mellan natur ochbefolkning rått; ingen svält hade förekommit tidigare. Medockupationen fördes bortåt en halv miljon kinesiska soldateroch civila in i . Man förbjöd odling av korn ochpåtvingade veteodling i stället utom där odlingarna ligger förhögt över havet för veteodling. Sedan kineserna kom tillTibet har minst tre svältperioder förekommit.Sedan 1950 beräknas ca 1,2 miljoner tibetaner ha dött, inteendast av svält utan i revolter mot kineserna, av självmord, ifångläger och fängelser. Det är mer än en sjättedel avbefolkningen.Den massiva invandringen av kinesiska civila till ochKinas uppenbara diskriminerande politik av tibetanernasspråk och utbildning, arbets- och sysselsättningsvillkor samtekonomiska villkor, hälsovård och rättsväsen, allt hotartibetanernas fortsatta existens som ett enskilt folk och nationoch närmar sig kulturmord.Andra hot är de fortsatta avrättningarna, tortyren och denmilitära ockupationen av med ett stort antal kinesiskatrupper och beväpnad polis som finns förlagd över helaplatån av jordens tak. Vidare närvaron av kinesiskaatomvapenbaser, vilka utgör ett hot mot stabiliteten iområdet, inte minst mot Indien.Förstörelsen riktad mot den unika naturen och miljöngenom omfattande och olaglig exploatering av landetsnaturresurser, har resulterat i en utbredd skogsskövling runtkällområden för största floder med katastrofalaekologiska komplikationer för framtid.Kina lagrar också atomavfall i vilket självklart ocksåär ett av de stora hoten mot framtid.De tibetanska flyktingarna i norra , de tibetanskaflyktingarna i i och tibetanerna i Tibetbehöver alla även praktisk hjälp, mediciner, läkare, hjälp tillskolor och utbildning. Även i Ladakh i Kashmir finns ettmindre antal flyktingar i en egen koloni. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet att verka för att genuinaförhandlingar utan dröjsmål upptas med av representanter för ett fredligt maktövertagande somleder till det tibetanska folkets oberoende i enlighet medDalai Lamas fempunktsplan för fred,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet att aktivt driva frågan omTibets rättigheter i och andra lämpligainternationella forum,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett initiativ bör tas i för de mänskliga rättigheterna angåendeövergreppen på det tibetanska folket,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör erkännas somden ende och legitime representanten för det tibetanskafolket,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att andra lämpliga mått och stegför att stödja den tibetanska icke-våldskampen för landetsbefrielse bör vidtas,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av svenskt bistånd tillflyktinglägren i norra , och Ladakh.