ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Kr245 · 1995-01-25 00:00:00 — Nationellt centrum för blåsmusik Blåsmusiken är en folkrörelse. Enklast konstaterar mandetta genom att besöka en musikskola och frågavilken typ av ensemble som har flest deltagare. På mångamindre orter, t.ex. bruksorter, är en blåsorkester ortens endamusikliv.Blåsmusik är också en internationell rörelse. Vidinternationella sammankomster möts unga och gamlaamatörer i gemensam musik.Antalet professionella ensembler i med inriktningmot blåsmusik och blåsarsymfoniska verk är dock få. Dettainnebär risker för att blåsmusikkulturen inte ges konstnärligaoch administrativa möjligheter att utvecklas på samma sättsom andra delar av musiklivet.De traditioner och kunskaper som skapats inomblåsmusiken måste bevaras. Behov finns av ett nationelltkontaktnät för att bevaka internationell utveckling ochinitiera samverkan inom landets blåsmusikverksamhet. Ettsådant nationellt kontaktnät skulle alltså kunna innebära enytterligare utveckling av länsmusikreformen, dess mål ochintentioner.Via projekt eller omfördelning borde det vara möjligt attskapa de begränsade resurser som krävs för att geblåsmusiken jämbördig ställning med övrigt musikliv.Östgötamusikens symfoniska blåsorkester, , spelade sin första profana konsert så tidigtsom 1821. dess har orkestern verkat och byggtupp unika kunskaper av olika slag. En lämplig förläggningav ett nationellt ansvar för konstnärlig och administrativgenreutveckling torde vara till denna institution.Vi är övertygade om att den svenska blåsmusikrörelsen känner ett behov av någon form av utvecklingsresurs. Ettnationellt centrum för blåsmusik skulle kunna utgörastartpunkten för att konsoliderar sin ställning som enav världens ledande blåsmusiknationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett nationellt centrum för blåsmusik.
mot · GI02Kr247 · 1995-01-25 00:00:00 — Operakonsten är månghundraårig och den förstaföreställningen lär ha ägt rum i . Men för del dröjde det ända till 1974, då enfast ensemble etablerades i Umeå.Etableringen av har beskrivits som etttypiskt exempel på ''foten i dörren-tekniken''. Detursprungliga lokaliseringsbeslutet uppfattades knappast somstort och avgörande. En liten ensemble och en relativt måttligekonomisk satsning, ansåg man. Men den blygsammamusikteatergruppen började växa till en opera, en konstformsom varit förbehållen en privilegierad storstadspublik.Till uppgiften hörde då liksom nu att vara enmusikteater/opera för hela norra regionen med möjligheteratt turnera.Efter provisoriska spel- och repetitionslokaler kundeNorrlandsoperan flytta in i egna arbetslokaler, och tvåår senare invigdes också IDUN-teatern med en operascen. Vikan konstatera att nu är fast etablerad iUmeå med ett ökande nationellt erkännande.Trots det har -- som är enmusikteaterscen för hela och med storakonstnärliga och publika framgångar -- inte fått deekonomiska resurser som detta uppdrag kräver.För säsongen planerar två produktionertill vilka man saknar medel till scenografi. Jag föreslår därföratt anvisar ytterligare 40 grundbelopp tillNorrlandsoperan -- det innebär ett tillskott nästa budgetår på9 . Med hänvisning till det anförda hemställsatt med anledning av vad i motionen anförts omNorrlandsoperan, till Bidrag till regionala och lokala teater-,dans- och musikinstitutioner för /96 anvisar9 utöver vad regeringen föreslagit eller således582 .
mot · GI02Kr248 · 1995-01-25 00:00:00 — Barnkulturen i kännetecknas av bredd, både närdet gäller organisation och innehåll. En målmedvetensatsning på barnkultur har resulterat i ettengagemang både från institutionerna och det friakulturlivet.I finns flera fasta scener för barn-och ungdomsteater. ''En trappa ner'' är Folkteaterns fastabarnscen. Här spelas teater för de riktigt små barnen. BackaTeater på , som organisatoriskt tillhör ,är den mest kända scenen för barn- och ungdomsteater. Flerafria grupper i har särskilt inriktat sin verksamhetpå barnen. Atelierteatern, en av äldsta fria teatrar,har numera en särskild profil som barnteaterscen, liksomLilla Teatern. Teatergruppen är inriktad påungdomsteater.Barn- och ungdomsteaterns fortsatta utveckling inte bara iGöteborg utan i hela landet är beroende av den status och detintresse som visas den både från det övriga teaterlivet ochfrån samhället i stort.Detta har uppmärksammats av teaterutredningen som i sittbetänkande skriver:Vi anser att inrättandet av en barnteaterscen med ettsärskilt nationellt uppdrag att svara för utvecklingsinsatser ären åtgärd ägnad att höja statusen för barn- ochungdomsteatern. Grunden i det nationella uppdraget skullevara att värna om hög konstnärlig kvalitet och att skapaförutsättningar för förnyelse av svensk barnteater.Vi anser att uppdraget bör vara tidsbegränsat och geutrymme för konstnärliga omprioriteringar. Det bör kopplastill en befintlig teater vars huvudman är beredd att ocksåekonomiskt stödja verksamheten. Staten skall dock stå förhuvuddelen av merkostnaderna. Inledningsvis bör detnationella uppdraget ges Teater i . Detta valgrundas främst på konstnärliga bedömningar men detinnebär också en statlig regional satsning i Västsverige.Förslaget att ge Teater ett nationellt ansvar förbarnteaterns utveckling är väl grundat. Teater åtnjuterett internationellt anseende vilket manifesteras dels genomårligen återkommande inbjudningar till utländska festivaler,dels genom ett stort antal besök av teaterintresseradeutländska gäster. Tillsammans med Teaters samarbetemed Teater- och i och DramatiskaInstitutet utgör detta en viktig grund för ett arbete mednationellt ansvar. Mycket av det arbete som görssporadiskt, på grund av otillräckliga ekonomiska ochpersonella resurser, skulle i en ny situation kunna utvecklasoch fördjupas. Teater är också känd för ett sökandeoch experimenterande arbete med föreställningar, därskådespelare och musiker tillsammans skapar medvetnakonstnärliga uttryck. Genom aktivt publikarbete ochkursverksamhet för lärare skapas bred kontakt med publikeni med omnejd.Genom att ge Teater ett nationellt uppdragtillmötesgår man också krav på en störreandel statliga kulturinstitutioner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att teater i erhållerett nationellt uppdrag att svara för utvecklingsinsatser inombarn- och ungdomsteatern.
mot · GI02Kr251 · 1995-01-25 00:00:00 — I arkivutredningens betänkande SOU 1988:11 Öppenhet och minne föreslås en utbyggnad avlandsarkivorganisationen. I betänkandet nämns Jönköpingsom en tänkbar ort för etablering av ett nytt landsarkiv.Utredaren anger ett antal faktorer som skall vara avgörandevid val av området för nytt landsarkiv. har alla deförutsättningar som enligt utredaren är väsentliga vid valetav nya etableringsorter. Det finns dessutom ytterligarefaktorer, såväl allmänna som arkivspecifika, som talar för attett nytt landsarkiv kan och bör etableras i Jönköping.I och särskilt i finnsett stort antal arkivbildare, såväl offentliga som enskilda.Förenings- och andra arkiv förvaras hos folkrörelsearkivet.Göta hovrätts arkiv, som är det bäst bevarade hovrättsarkiveti landet, förvaras i sin helhet i . Flera myndigheterinom rättsområdet utgör typarkiv. I Jönköpingskommunarkiv förvaras förutom stads handlingaräven handlingar från övriga städer och kommuner somtillsammans med staden bildat . Ilandstingets arkiv finns bl.a. sjukjournaler bevarade . Länets många företag, såväl stora som små, har arkivmed värdefullt material för ekonomisk-historisk,sociologisk, teknisk och lokalhistorisk forskning.Det finns ett dokumenterat intresse för släkt-, hembygds-och ''amatör-forskning'' i länet. tillhör t.ex.de fyra mest aktiva länen i landet när det gäller lån avmikrofilmade kyrkoarkivalier.Den akademiska forskningen på arkivmaterial från länet ärockså omfattande och kommer sannolikt att utökas i och medetableringen av iJönköping. Ett arkivförbund har bildats i mellanlandstinget, högskolan, ,, , folkrörelsearkivet,samt . Genom denna samverkanmellan de olika arkivbildarna kan man nu erbjuda enomfattande forskarservice. Arkivinformation finnstillgänglig på i har dessutom tillsammans med olikaregionala intressenter ytterligare undersökt förutsättningarnaför att ett landsarkiv skall kunna etableras i . Bl.a.har undersökt var ett landsarkivlämpligen kan lokaliseras i kommunen. Kommunen harredovisat flera alternativ som uppfyller lokalkraven för ettlandsarkiv.Som framgår av ovanstående redovisning har det iJönköpings län tagits sådana regionala initiativ på områdetsom arkivutredningen i betänkandet Öppenhet och minneförutsätter för en etablering av ett nytt landsarkiv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om etablering av ett nytt landsarkiv iJönköping.
mot · GI02Kr253 · 1995-01-25 00:00:00 — --1996 sker en om- och tillbyggnad avSmålands museum för att man skall kunna utveckladokumentationen och levandegörandet av svenskglashantering.Tillbyggnaden har möjliggjorts genom lokala, regionalaoch statliga medel och innebär en rejäl utökning avutställnings- och magasinsytor samt avsevärt förbättrademöjligheter för forskning och forskarservice.För att tillvarata det nya museets stora möjligheter bordeen förstärkning ske i form av personal för registrering ochvård av glassamlingarna samt arkivarie förglasforskararkivet. Lokala och regionala huvudmän förmårinte ensamma satsa ytterligare resurser utöver redan gjordaåtaganden.Museet är ett regionalt kulturhistoriskt museum. Vianser att museet borde få uppgiften att ha ett nationellt ansvarinom området glas. Men även om museet inte formellt harutsetts till ett ansvarsmuseum är dess ansvar för de nationellasamlingarna av glas betydande. Och detta ansvar vill museetkunna axla fullt ut.Vi anser därför att man vid fördelningen av anslaget för atträdda föremålssamlingarna och arkiven i museerna särskiltbör beakta det behov av åtgärder som finns vid Smålandsmuseum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om .
mot · GI02Kr254 · 1995-01-25 00:00:00 — Att , och allvarligt missgynnas iförhållande till i kulturpolitiska sammanhang ärallmänt välbekant.Två utomordentligt kvalificerade skånskakulturinstitutioner på den bildande konstens område,nämligen i och i fortfarande inte fått det naturliga statliga delansvar förverksamheten som deras verksamhet och betydelse bordemotivera. Det är hög tid med ett fastare statligt engagemang idessa två viktiga kulturinstitutioner. Medel härför bör kunnahämtas från de medel som kanaliseras tillStockholmsregionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om och .
mot · GI02Kr255 · 1995-01-25 00:00:00 — Det har under skett mycket storaförändringar i svensk press och etermedia. Nya media hartillkommit, andra har försvunnit. Ägarstrukturer har skiftat.Framställningsmetoder liksom metoderna att användamediernas budskap har förändrats på många sätt.Om vi bara blickar något årtionde tillbaka har blyteknik,stereotypi m.m. så gott som försvunnit inomtidningsproduktionen. Den nya tekniken blir allt ''nyare''.Kabel-TV och video m.m. har kommit liksom närradio, föratt inte nu nämna de allra nyaste digitala metoderna.Varje ny teknik, arbetsmetod eller distributions- elleruttrycksform som kommer innebär som regel att något äldreförsvinner. Även om mycket finns sparat i olika museer ocharkiv, som t.ex. och i , iuniversitetsbibliotek m.m. är det fara värt att mycketvärdefullt material förfars. Det borde vara hög tid att vi iSverige tar initiativ till att rädda det som räddas kan ochförsöker skapa någon form av presshistoriskt museum.Därför bör möjligheten att inrätta ett presshistoriskt museumundersökas.Men det är naturligtvis viktigt att det inte bara blir etttekniskt museum. Den svenska pressen har genom årensvarat för en viktig kultur- och informationsinsats. Pressens''folkuppfostrande'' roll kan inte nog betonas. En viktiginsats för ett presshistoriskt museum bör därför också varaatt belysa hur det svenska språket förändrats genom olikamediers påverkan.I år har det gått första, ännuexisterande tidning startades. Det var då''postgumman'', Post- och , börjadeutkomma. Låt oss hugfästa detta genom att inleda endiskussion om hur det mediehistoriska materialet bäst tas tillvara. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett presshistoriskt museum.
mot · GI02Kr256 · 1995-01-25 00:00:00 — Grafiskt museum och akademi i Bilden har kommit att få en mer central plats förmänniskor. Det skrivna och talade ordet ersätts i allt högreutsträckning av bilder. Men tyvärr dominerar kommersiellabilder medan den konstnärliga bilden bygger påställningstaganden, känslor och är ifrågasättande, har svårtatt hävda sig. Det gör att det finns stora behov av institutionersom tar fram denna typ av bilder.I finns en lång tradition med att arbeta medgrafik, speciellt litografi. Den litografiska verkstad som finnsför konstnärer har sina rötter i det litografiska tryckeri somTändsticksbolaget använde för framställning avtändsticksetiketter fram till långt in på 1950-talet.Verkstaden har efter hand kompletterats och är den bästutrustade litografiska verkstaden i landet.I anslutning till grafiska verkstaden finns Tidaholmsmuseum, gymnasieskola med estetiska program ochutställningslokaler för köksindustrin Marbodal.Hellidens folkhögskola är huvudman för verkstaden ochskolan anordnar långa och korta kurser i konstlitografiskttryck. Verkstaden besöks av åtskilliga enskilda ochgrupper som vill veta mer om litografi. Genom visning avlokalerna och genom demonstration av arbetsmetoder gesbesökarna en möjlighet att sätta sig in i vad som ärkännetecken för en originallitografi.Vi anser alltså att det i finns resurser, kunskap,verktyg och maskiner för att skapa ett museum ochlitografisk akademi i Tidaholm.I tanken på att skapa en litografisk akademi medanslutande museum ingår också att arbeta medförlagsverksamhet, där konstnärer kan trycka sina bilder.Den litografiska konsten är i eftersatt som ett egetkonstnärligt uttrycksmedel. Men för den enskildebildkonstnären är ofta möjligheten att arbeta med litografi enviktig del både för att kunna föra ut sin konst till en bredareallmänhet och för att säkra en inkomst. Det saknas dock iSverige oftast möjligheter för en konstnär att delta iprocessen att arbeta fram litografiska bilder liksom detsaknas kunskap om vad litografi är hos såväl konstnärer somderas publik. Grafiska verkstaden tillsammans medHellidens folkhögskola ger också konstnärer korta ochlängre kurser i att forska kring modern experimentell grafik.Tidaholms kommun har tillsammans med Hellidensfolkhögskola en plan på hur en litografisk akademi ochmuseum kan skapas i . Kommunen går in i ettsamarbetsprojekt som sträcker sig , ävenekonomiskt stöd till byggnader av lokaler för att förverkligadenna unika satsning, ges av kommun.Vi anser att detta är ett nationellt projekt, där staten påolika sätt bör stödja denna verksamhet. I finnsinte något heltäckande grafiskt museum. En litografiskakademi kan också locka lokala konstföreningar ochenskilda till seminarier, kurser och föreläsningar. Tidaholmkan med bredden på sin konstnärliga verksamhet bli ettcentrum för bildkonsten i framtidens . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Litografisk akademi/museum iTidaholm.
mot · GI02Kr258 · 1995-01-25 00:00:00 — Vid exploatering av mark är exploatören ensamansvarig för att bära de kostnader som kan uppstå vidpåbjuden arkeologisk undersökning. Sådana utgrävningar avarkeologiska fynd blir ofta mycket tidskrävande och därmeddyrbara och kan äventyra ett helt byggprojekt och kanskeruinera byggherren. Stor risk föreligger att exploatören, föratt undgå stora undersökningskostnader frestas att mycketsnabbt förstöra påträffat fornfynd genom att gräva ellerspränga bort det. På så vis kan ovärderliga historiska fyndför all framtid gå om intet.Det är knappast rimligt att avgörandet huruvida ettkulturhistoriskt fynd skall kunna bevaras åt kommandegenerationer eller ej skall vara avhängigt dessaomständigheter. Det måste vara en riksangelägenhet att se tillatt inte värdefulla fornfynd förstörs för kommandegenerationer. För att förhindra att så sker borde ett delatekonomiskt ansvar mellan exploatör, stat och kommunföreligga för att på så vis förhindra att värdefulla historiskafynd fördärvas. Ett sätt vore att upprätta någon form av fondur vilken exploatörer kan söka medel för att möta drygakostnader. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kostnadsansvar vid fynd avfornlämningar.
mot · GI02Kr259 · 1995-01-25 00:00:00 — Stödet till Folkrörelsernas konstfrämjande gick i konkurs iseptember 1992 inleddes arbetet med att bilda enny riksorganisation för konstfrämjande. Initiativet togs avden tidigare organisationens kvarvarande distrikt och ettantal centrala folkrörelser. En ny organisation --Folkrörelsernas Konstfrämjande -- bildades formellt i april1993.Folkrörelsernas Konstfrämjande bedriver nu enomfattande och viktig verksamhet över hela landet isamarbete med ().Frågan om statsbidrag till Folkrörelsernas Konstfrämjande(FKf) behandlades av första gången 1993.Riksdagsbehandlingen ledde till att i juni 1993anvisade de medel som återstod av anslaget tillKonstfrämjandets efter konkursen. Anslaget, ca3,, avsågs täcka behoven under två budgetår.I förra årets budgetproposition föreslog regeringen enytterligare ekonomisk förstärkning om förutställningsersättning. Som motiv anfördes att en nyorganisationsstruktur vuxit fram efter Konsfrämjandetskonkurs och att FKf och SKR har goda förutsättningar attgenom ökat engagemang av aktiva konstnärer nå nyapublikgrupper inom bildkonstområdet.I motioner yrkades därutöver att statligtverksamhetsbidrag skulle utgå till den nya organistionenFolkrörelsernas Konstfrämjande.Riksdagen beslöt med anledning av propositionen ochmotionerna dels att förstärka stödet tillutställningsersättning, dels att statligt verksamhetsbidragskall utgå.I årets budgetproposition föreslår regeringen att ettverksamhetsbidrag på skall utgå tillFolkrörelsernas Konstfrämjande.Den principiella innebörden av förslaget är att statsbidragkommer att utgå till det konstbildande arbete somFolkrörelsernas Konstfrämjande arbetar med. Den nivå som föreslås på anslaget är däremot klartotillräcklig både i förhållande till de behov som FKfredovisar och till områdets behov som helhet. är detviktigt för hela bildkonstområdet att återställa statensekonomiska satsning till åtminstone samma nivå som dettidigare stödet till konstfrämjandeverksamheten innebar.Inom anslagsposten C 2 Bidrag till utvecklingsverksamhetinom kulturområdet m m bör därför punkten 2.12Organisationer inom bild och formkonstområdet räknas uppmed 1 milj. kr som tillförs Folkrörelserna Konstfrämjande.Denna ökning täcks genom en motsvarande minskning avanslaget A 1 Utveckling, internationellt samarbete m.m. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt och ökat stöd tillFolkrörelsernas Konstfrämjande,2. att för /96 anvisar till anslaget A 1. Utveckling, internationelltsamarbete m.m.,3. att för /96 anvisar till anslaget C 2. Bidrag till utvecklingsverksamhetinom kulturområdet.
mot · GI02Kr261 · 1995-01-25 00:00:00 — Barnkulturcentrum i firar i år 10-årsjubileum.Det är en pedagogisk verksamhet med arbete i barngrupperoch fortbildning av personal. De har också byggt upp enutställningsverksamhet, som riktar sig till både barn ochvuxna. Personalgruppen arbetar med barngrupper i allaåldrar och inom alla former av förskola, grundskola,omsorgsverksamheten, i särskola och träningsskola.De erfarenheter och kunskaper, som barnkulturcentrumsamlat är allmängiltiga för alla som arbetar med barn ochungdomar, och det vore samhällsekonomiskt klokt att spridaerfarenheterna till dem som arbetar med dessa frågor även iandra delar av landet.Vi vet att eget skapande är viktigt för att träna barnensmedvetande, fantasi och förmåga till medkänsla. Det äregenskaper som, mot bakgrund av det tilltagandefrämlingskapet i samhället, är oerhört viktiga att utveckla. Idet egna skapandet tränas språk och begreppsbildning ochbarnen får tilltro till sin egen förmåga att kunna uttrycka sigoch att kunna påverka och förändra.Riksdagen har tidigare uttalat sig för spridning avbarnkultursatsningar även utanför storstäderna.Barnkulturcentrum i lämpar sig synnerligen välför att utvecklas till ett nationellt centrum för utveckling avskapande arbete för barn och ungdomar. Genom att SvensktBarnbildarkiv finns inom verksamheten finns redan eninriktning mot forskning och ett kontaktnät gentemotuniversitet och högskolor. Barnkulturcentrum har ocksåinlett ett samarbete med ,eftersom även tillgång och relation till kultur bör ingå ivälfärdsbegreppet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Barnkulturcentrum i somett nationellt centrum för utveckling av skapande arbete förbarn och ungdom.
mot · GI02Kr263 · 1995-01-25 00:00:00 — Tornedalingarna bildade på eget initiativ 1981 en kulturellorganisation med avsikt att utveckla, stödja och bevara dentornedalska kulturen. Organisationen antog namnet --Tornionlaaksolaiset (STR-T).Förbundet har givetvis de flesta av sina 3 000 medlemmar iTornedalen där de flesta av tvåspråkigheten bor, men äveni och , har många utflyttade tornedalingarengagerat sig i rörelsen.Konkret har STR-T resulterat i 40--50amatörteaterföreställningar, översättningar av två evangeliertill tornedalsfinska, utgivningen av en trespråkig tidskrift(). Ett flertal författare sjunger och skriver på bådesvenska, finska och tornedalsfinska. Antalet utgivna böckerär nu uppe i 21 st. STR-T:s arbete torde vara orsaken till attTornedalen kanske har varitSveriges mest kulturellt kreativa landsbygd.År 1988 bildades Academia Tornedaliensis vars uppgift äratt anordna språkkurser i tornedalsfinska och stimulerakulturens och näringslivets kontakter mellan länderna påNordkalotten. I styrelsen ingår flera professorer ochframstående representanter för näringsliv.Stockholms universitet har som första universitet tvåkurser i tornedalsfinska . I gymnasiet finnsnumera möjlighet att läsa tornedalsfinska som separat ämneskilt från finskan i form av B- eller C-språk. Bägge tvåinitierade av medlemmar från STR-T och Tornedalensakademi.Under 1995 förhandlar STR-T om att få representation for Lesser Used Languages.STR-T:s ekonomiska bas utgörs framför allt avmedlemsintäkter. Av kommuner, landsting, län och riksdagerhöll STR-T i särskilt stödför sin reguljära verksamhet. Akademin lever till stor del påideellt inriktade personer och smärre medel ur lokala fonder.Verksamheten skulle kunna utvecklas till att omfatta kurseri tornedalsfinska samt anställa forskare i ämnet Tornedalenskultur och språk. Det skulle inverka positivt som helhet, menäven vara identitetsförstärkande för tornedalingen iallmänhet.STR-T har vid olika tillfällen ansökt om kulturstöd förorganisationen från (1989),(1989) och (1994).Samtliga instanser har avvisat ekonomiskt stöd utifrån olikauppfattningar om vad STR-T representerar.Civildepartementet t.ex. för att STR-T inte har tillräckligtstort allmänintresse, för att det inte är eninvandrarorganisation.Det är viktigt att dessa två organisationer får etterkännande för sitt vårdarbete som det gör i denna för ossviktiga fråga. har påtalat det finskaspråkets särställning med tanke på att finska alltid har talatsinom gränser. Detta synsätt bör även gällatornedalsfinskan, som har den skillnaden att den under långtid påverkats av det svenska språket.Om möjligheten finns till ekonomiskt stöd till STR-T ochAcademica Tornedaliensis kommer det med all sannolikhetpå sikt att leda till en ökad självständig verksamhet. Därmedökas förutsättningarna för en långsiktig lösning, och som vihoppas medför att vi även kan tala över Muoniooch älvar utan att behöva ta ett tredje språk till hjälp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheten till ekonomiskt stöd tillSvenska --Tornionlaaksolaiset(STR-T) och .