mot · GI02L207 · 1995-01-25 00:00:00 — Humankapital i företagens räkenskapsredovisning Den humana utgångspunktenMänniskan är företagets viktigaste tillgång enligt ettuttryck som vi allt oftare hör i debatten och som väl alla villskriva under på. Ett uttryck som emellertid bara blirläpparnas bekännelse så länge som vi håller fast vidnuvarande värderingspraxis av företagen inom näringslivet.Denna praxis skiljer nämligen på investering i människoroch investering i kapitalvaror. Hårda investeringar typmaskiner och skrivbord anses ha ett bestående värde. Mjukainvesteringar typ kompetensutveckling däremot anses saknavaraktigt värde, likt ''förbrukningsmaterial''. Hårdainvesteringar tas upp som tillgångar i företagensbalansräkningar, så icke mjuka.Mjuka investeringar är sådana insatser:som påverkarproduktiviteten under mer än ett bokföringsårsom meddagens praxis inte värdemässigt tas upp i balansräkningenExempel på mjuka investeringar är satsningar på:utbildning och kompetensutvecklinginformationslösningartyp fakturerings-, ekonomi-, produktionsplaneringssystemetcdokumentation och arbetsrutiner typ kvalitets- ochsäkerhetssystem, personalhandböcker etcTydlig problembildJust nu står vi mitt i ett paradigmskifte, där människan dvs.humankapitalet blir allt viktigare. Att vi i ett sådant lägeundervärderar humankapitalet får därför särskilt allvarligakonsekvenser i flera avseenden.Pågående paradigmskifteDetta paradigmskifte innebär en övergång från ett hårtindustriellt samhälle till ett informationssamhälle där detmjuka i form av kompetens och informationsteknologiskalösningar successivt ökar i volym och betydelse.I dag utgörs av den svenska BNP av offentligverksamhet respektive tjänstesektorn, dvs verksamheter somorienteras mot humankapital. Så sent som under 1940-taletutgjorde industrisektorn men har sjunkit tillcirka . Inom denna sektor svarar den mjukaförädlingen i sin tur (tjänstemannaarbete,informationsteknologi etc) för allt större del avförädlingsvärdet. Enligt uppgift beräknar ABB att 70--80 %av deras förädlingsvärde skapas av det mjuka.Rent matematiskt kan visas att ett samhälle som successivtöver åren ökar volymen mjuka investeringar kan ''orättvistdrabbas'' på två sätt. Man utsätter sig själv för ett falskt ökatkostnadstryck. Successivt ökade för tidigt tagna kostnadersom borde drabbat morgondagens produktion.Dessutomriskerar man att hamna i en inflationsspiral eftersom företag''tvingas'' höja sina priser för att täcka den successivt ökadevolymen för tidigt tagna kostnader.Den svenska modellen bygger på mjuka investeringar somtex den offentliga sektorn. Svenskt näringsliv var tidigt utepå den informationsteknologiska vägen.Undervärdering av humankapitaletSatsning på människan alltså humankapitalet utgör enmjuk investering som består av fyra samverkandekomponenter (kugghjul):arbetsrutiner (mjukt)organisation (mjukt)människa/kompetens (mjukt)teknik(hårt)De stora pengarna i såväl investeringsfasen som iförvaltningen/den löpande driften ligger i de tre förstakugghjulen. Den kortaste livslängden finns iteknikkugghjulet. Tekniken är, lustigt nog, det iinvesteringen som tillåts balanseras.Man tar aldrig hänsyn till alla utgiftsposterna i''kugghjulens'' organisation, människa samt arbetsrutiner.Inte heller räknar man, likt den hårda investeringen, medfortlöpande underhållskostnader i dessa tre kugghjul.Följaktligen blir det inte någon korrekt investeringskalkyl.Att detta lett till helt felaktiga satsningar är mer än troligt.Resultatet kan ha blivit att vi ersatt alldeles för mycketmanuellt arbete med teknik.Tankegångar inom forskningen pekar på att vissainformationsteknologiska satsningar över tiden snarare ökari värde än minskar. Dvs ett rakt motsatt förhållande till denhårda investeringen.Erfarenheten visar att ekonomisystem, tillverknings- ochproduktionssystem har livslängder och mer.Följaktligen har vi befintliga mjuka investeringar i våraverksamheter. Gräver man fram dessa och balanserar dempåverkar detta givetvis den historiska resultatutvecklingenpositivt.Ett företag inom våra kanske framgångsrikasteindustrikonstellationer ''utsattes'' förproduktivitetsmodellen för någon vecka sedan. Man(ekonomi-, redovisnings- samt datachef) konstaterade att detinte alls var konstigt att mäta mjuka investeringar samt derasförbrukning. Däremot såg man stora svårigheter i attövertyga övriga management om att mjuka lösningar, precissom gäller för det hårda, kostar pengar att hålla igång undersin livscykel.Med ett föråldrat (=hårt industriellt) synsätt kommerbokföring och verklighet successivt att glida isär.Allvarliga konsekvenserEn undervärdering av humankapitalet leder till allvarligakonsekvenser i minst tre hänseenden.För individen och arbetstagaren:Det finns ett talesätt som lyder som följer: ''Det som värdehar vårdar man och spar. Det som inget värde har får ej varakvar. ''Värden i form av maskiner och byggnader måste vårdas(förebyggande underhåll) för att de inte för snabbt skalltappa i värde. Människan däremot har inget synligt värde ibalansräkningen. Vårdandet av denna resurs görs mer påintuition, av god vilja, som löneförmån eller rent krasst föratt snabbt få ut mer produktion. Ett hårt ekonomiskt synsättmotverkar en planmässig långsiktig vård avmänniskan/humankapitalet.Bristen på en förädlingssyn i de mjuka leden drabbar lätttjänstemannaleden. Den tydliga kopplingen mellan kalkyloch den hårda förädlingen signalerar direkt behov aveventuella förändringar i det hårda/direkta resursbehovet.Eftersom denna synliga koppling saknas i de flesta fall påtjänstemannasidan underskattar företagen ofta sin egensuccessiva kompetensmässiga förädling.Resultatet kan bli olika i skilda situationer. Det kan visasig ''billigare'' att låta personal rulla tummarna underlågkonjunktur än att kosta på dem nödvändig utbildning föratt kunna hantera en kommande högkonjunktur. Menpersonal kan också avskedas i onödan. Eftersom detbalansmässigt inte kostar att delinvestera i humankapital''syns'' bara den löpande lönekostnaden till följd att man''slänger ut'' medarbetare i arbetslöshet för lätt. Att det i enkommande högkonjunktur kostar att återanställa lämnasdärhän. Om valet står mellan att satsa hårt eller mjukt för attkomma ur krisen är valet lätt. Utgiften för inventarier kanperiodiseras . Kostnaden för att anställamänniskor eller att bygga informationslösningar måste manta direkt.För företagen och näringslivet:Direkt kostnadsföring av mjuka investeringar i näringslivetfår flera negativa resultatmässiga konsekvenser.Företag som satsat på den mjuka sidan (det nyainformationsteknologiska samhället) ''tvingas'' avredovisningspraxis att visa sämre resultatutveckling än desom satsat ''traditionellt hårt industriellt''. Företagensresultat har svårt att hantera en offensivsatsning/investeringar i segment som hör till det mjuka iform av utbildning och informationsteknologiska satsningar.Man avyttrar i första hand sådana företeelser där manpåverkat resultaträkningen gynnsamt dvs löpande kostnaderi form av tex arbetskraft. Att det kostar attåteranställa och ''få igång'' humankapitalet behöver maninte bekymra sig över. Däremot drar man sig i det längsta föratt avyttra tillgångar i balansräkningen eftersom detta direktskulle negativt påverka ett redan dåligt resultat.En för kraftig mjuk satsning kan leda till att ''dagens''intäkter inte klarar av att bära den direkta kostnadsföringenav investeringarna för morgondagen. Resultatet kan då bli kan tvingas lägga ned verksamheten eller flyttarutomlands eftersom siffrorna visar att de indirektakostnaderna (de för tidigt tagna kostnaderna förinvesteringarna) i är alldeles för höga.Konsekvensen blir i praktiken en kapitalförstöring eftersomman ''spolar'' den mjuka ''dolda'' investeringen och flyttarut den synliga hårda.En dold tillgång av mjuka investeringar i näringslivetsbalansräkningar är förenat med flera nackdelar. Företagets''rätta'' kreditvärde framgår inte av den officiellabalansräkningen. Konsekvensen kan bli en ''onödig''konkurs respektive svårigheter vad gäller att locka till sigriskvilligt kapital eller finansiering från banker. Lönsammasatsningar som bygger på en stor andel mjukt kan initialt tesig mycket riskfyllda på grund av den tidiga och högakostnadsbelastningen.För den ekonomiska politiken:Nuvarande utformning av balans- och resultaträkningutgör en bromskloss för en utveckling av svensk ekonomi.Den mjuka värdetillväxten fungerar som enresultatdämpande faktor -- direktavskrivningar av mjukainvesteringar. Dessutom går samhället miste omskattemedel.Dagens låga intäkter måste jämföras med kostnader somskall ge inkomstbringande affärer i nästa högkonjunktur.Felaktiga statliga eller kommunala stimulansåtgärder kan fåföretagen att ''anställa'' personal. Företagen ''vänjs'' vid enfelaktig utgifts-/kostnadsbild för personalen. En tillåtelse attbalansera mjuka investeringar hade varit lika''billigt'' för företagen och dessutom sparat pengar åt staten.Satsning på humankapitaletVid sidan om det vanliga ''allmänekonomiska'' bokslutettalar man om speciella bokslut för personalekonomi,informationsteknologi, marknadsföring och forskning. Allaär exempel på investering alt. mjuk resursförbrukning. Detenda sättet att få jämförbarhet är att hantera alla företeelseri en och samma balans- och resultaträkning.Den mjuka värdeuppbyggnaden respektive -förbrukningenmåste säkerställas i den ekonomiska förädlingsprocessen.Den mjuka förädlingsmodellen innefattar investeringsfasenrespektive utnyttjandet/förbrukningen och bygger på väletablerade informationstekonologiska modeller.Samtidigt gäller det att aktivera investeringar ihumankapitalet utan att sätta prislapp på en enskild individ.En satsning på humankapitalet bör belysas urföretagsmässig, personalpolitisk och redovisningsteknisksynpunkt.FöretagsmässigtMåttstocken som ett företag i första hand bör värderas ochstyras utifrån är dess potentiella förädlingsförmåga. Dettainnebär att alla tillgångar som påverkar produktivitetenkommande år ska vara värdemässigt synliga ibalansräkningen, dvs. visa såväl hårda som mjuka värden.Härigenom får man en flödesorienterad ekonomiskstyrning utifrån kalkyler där det mjuka värderas utifrånsamma premisser som det hårda.Dessutom stimuleras man att investera sig in i det mjukainformationsteknologiska samhället och alltså satsa påkompetens.PersonalpolitisktGenom att hantera människan utifrån samma ekonomiskapremisser som man hanterar dyrbar hård investeringtillförsäkrar man människan åtminstone samma planerade''vård''.Vidare öppnas vidgade möjligheter till en successivfortbildning/''ombildning'' av personalen.RedovisningsteknisktLagstiftningen lägger inte hinder mot att aktivera mjukt.Mjuk aktivering förekommer också redan i form av tex goodwill. Däremot kräver en ny värderingspraxis tre förändringar.Anvisningar och direktiv från ansvariga myndigheter måsteändras. Företagsledare och ekonomiansvariga måste kommatill insikt om fördelarna med det nya värderingssättet ochvilka möjligheter till ekonomistyrning detta ger. Dessutommåste landets revisorer acceptera och lära sig hantera de nyavärderingsprinciperna.Ekonomer och revisorerna måste ''tvingas'' att börja jobbamed förädlingsprocessen och driftsbokföring. Här gäller detatt ändra tradition samt kompetensmässig inriktning. Vissaövergångsproblem kan väl uppkomma när man byterredovisningssätt. Historiska nedgrävda värden kommer upptill ytan.Däremot säkerställs att dagens förkalkyler kan följas uppmed efterkalkyler. är kalkylinstrumentet i praktikenutslaget på grund av att stora delar av investeringarna fördagens produktion kostnadsförts i ett tidigare skede.Övergripande målFör att klara i en internationell konkurrens måstevi hänga med i produktivitetsutvecklingen. Genom att rättvärdera humankapitalet så tvingar den ''krassa'' ekonominfram en vård av oss människor på minst samma premissersom vi vårdar vår dyrt förvärvade bil.Detta kräver dock ett nytt synsätt på mjuka investeringaroch en värderingspraxis somär anpassad till dagensverksamhetsstrukturrätt kan mäta ''det mjukas'' del iförädlingenmöjliggör en effektiv ekonomistyrningstimulerar till ökade satsningar i kompetensutveckling,informationssystem och andra mjuka investeringar.En kraftfull satsning på humankapitalet är uppenbarligenen åtgärd med stor genomslagskraft inom hela näringslivetsom stimulerar tillväxten och därmed främjar denekonomiska politiken. Det svenska samhället kan då fortsättapå den väg som måste bli framgångsrik, nämligen densvenska mjuka modellen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om humankapitalet i företagensräkenskapsredovisning.