ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Ju211 · 1995-01-25 00:00:00 — I när det är nödvändigt att noga pröva alla offentligautgifter måste den statliga verksamheten drivas effektivt ochmed en ökande produktivitet. Alla åtgärder som kanmedverka till detta har därför vårt stöd. är detviktigt att de sparbeting som läggs ut tar hänsyn till de lokalaförhållandena och till redan vidtagna åtgärder. En snabbbefolkningsökning i ett län minskar t ex möjligheterna att iprocent göra samma neddragning som i ett län med enlugnare utveckling. Redan gjorda kostnadsanpassningarmåste också beaktas på ett riktigt sätt.Det geografiska läget kan därutöver motivera särskildaresurser.Rikspolisstyrelsen har utvecklat enresursfördelningsmodell som i princip borde ta hänsyn bl atill ovan angivna förhållanden.Tyvärr har man i praktiken inte använt den på avsett sätt.Årets budgetförslag innebär därför -- inom en angiven ram --att redan snedvridna förhållanden i resursfördelningen beståroch i praktiken förstärks.Utgångsläget kan åskådliggöras av följande siffror, somvisar faktiska kostnader per invånare för polisverksamheteni några län 1993/94. Vidare anges antal poliser per 1 000 invånare samma år.nLänKostnad per invånarePoliser per 1000 invånareStockholms län 1 5232,95Göteborgs och län1 2092,67Malmöhus län1 2092,24Uppsala län7491,61Södermanlands län9401,88Örebro län8531,81Västmanlands län8811,94Gävleborgs län8381,72Norrbottens län1 0982,15Av tabellen framgår att län ligger mycket långtframme i arbetet mot låga kostnader, mätt med de angivnanyckeltalen.Samtidigt är länet stadd i landetssnabbaste befolkningsutveckling. De låga kostnaderna är imycket en följd av att anslagstilldelningen inte tagittillräcklig hänsyn till denna snabba befolkningstillväxt.Därutöver måste beaktas att stora delar av länet ligger i ettstorstadsområde med kort avstånd till huvudstaden. Det finnstydliga tendenser till att en ökad brottslighet i storstadenspiller över till och förläggs dit. Detta visar att detinte går att ha stora resurser förlagda till de s. k.storstadslänen och utarma resurstillgången i ettangränsande län med delvis likartade problem.Vi är mycket oroade om denna utveckling tillåts fortgå ikommande års budget. Det är därför angeläget att riksdagenger regeringen detta till känna så att Rikspolisstyrelsensresursfördelning inom en angiven ram kan göras på ettändamålsenligt och riktigt sätt där hänsyn tas till hurförhållandena är i olika län. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad befolkningshänsyn m.m. vidfördelningen av polisanslaget till de olika länsstyrelserna.
mot · GI02Ju212 · 1995-01-25 00:00:00 — Bekämpning av ekonomisk brottslighet I motioner under den allmänna motionstiden och1993 har genom ochHolger yrkat på organisatoriska förändringarinom rättsväsendet för att komma tillrätta med denomfattande och ökande ekonomiska brottsligheteni landet. Operationellt har understrukits vikten av inrättandetav en central myndighet. Motionerna har avslagits.I slutet av den förra regeringens mandatperiod lämnadesdirektiv om inrättandet av ett så kallat ekobrottskommando.Innebörden härav skulle vara att statsåklagarmyndighetenför speciella mål i skulle samlokaliseras medrikskriminalens ekobrottsrotel. Riksåklagaren har utarbetaten idéskiss härom som behandlats positivt vid en hearingunder . /1995 lätjustitieministern meddela att en ekobrottsberedning skulleinrättas.Riksdagens revisorer har framlagt förslag till insatser motden ekonomiska brottsligheten (1994/95:RR4). Förslaget harbehandlats av justitieutskottet i dess betänkande1994/95:JuU8, i vilket utskottet ställer sig bakomrevisorernas förslag, men avstyrker bifall till förslaget medhänvisning till beredningen av frågan i regeringskansliet.Enligt samstämmiga uppgifter, underhand från olikapersoner inom statsförvaltningen, föreligger betydandesvårigheter att få till stånd en verksam organisation för attbekämpa ekobrottsligheten. Svårigheterna torde vara atthänföra till det faktum att man inte genast tar steget fullt utoch bildar en ny centralmyndighet. Att hitta enförvaltningsmässigt hållbar organisation som bindersamman polis- och åklagarväsendet måste vara näst intillomöjligt.Sverige bör följa och exempel och bildaen särskild myndighet. Härigenom uppkommer en centralledning och de anställdas arbetsuppgifte blir helt inriktadepå ekobrottsbekämpning. Arbetsvillkoren och karriärvägenblir skilda från ursprungsmyndigheterna. Myndigheten kanges ett särskilt bemyndigande gentemot statsförvaltningen iövrigt och budgetbehandlingen blir entydig.Det bör understrykas att den föreslagna myndighetenendast skall befatta sig med avancerad ekonomiskkriminalitet av samhällsfarlig art. Den reguljära polis- ochåklagarverksamheten skall inte beröras av den särskildamyndigheten.Den centrala myndigheten (civilkriminalstyrelsen) börbestå av på akademisk nivå speciellt utbildade poliser ochåklagare på akademisk nivå med erfarenhet av ekonomiskkriminalitet. Chefen för myndigheten kan ha såväl polisiärsom åklagarbakgrund, men skall absolut vara väl förankradi praktisk yrkesverksamhet inom området för bekämpning avekonomisk brottslighet. Till myndigheten skall därutöverkunna knytas specialister inom olika områden. Men framförallt skall myndigheten vara bemyndigad att köpa tjänster frånauktoriserade revisorer beträffande ekonomiskaförhållanden, och processadvokater med avseende påutförande av åtal inför allmän domstol. Även andra tjänsterkan bli aktuella att upphandla, såsom specialister inomdatateknik, internationella affärstransaktioner, informationm m. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skyndsamt inrättande av en centralmyndighet för bekämpning av ekonomisk brottslighet.
mot · GI02Ju213 · 1995-01-25 00:00:00 — Av budgetpropositionen framgår att närpolisverksamhetenintar en framskjuten plats i den organisationsförändring somden lokala polisorganisationen genomgår.Närpolisverksamheten är ett inslag i ett merproblemorienterat polisarbete, som uppmuntras genomriktade utbildningsinsatser och resurser för att stödjakompetensuppbyggnad, metod- och teknikutveckling. Det ärväsentligt att på detta sätt utnyttja den generalistkompetenssom poliserna fått i sin utbildning och redan gjordaerfarenheter visar på goda resultat i det viktigabrottsförebyggande och rehabiliterande arbete som alltmermåste bli även polisens.Det är också utomordentligt viktigt att ta fasta påkvarterspolisens/närpolisens möjlighet att vara en positivmanlig förebild framför allt för unga pojkar som saknar ensådan vare sig det beror på att de kommer frånenföräldersfamiljer eller från länder där polisen är ettnegativt inslag.Förutom utbildnings- och stödinsatser är det viktigt atthävda kvarterspolisens plats i organisationen. Särskiltönskvärt är ju att poliser med stor erfarenhet av polisarbeteoch med livserfarenhet vill söka sig tillkvarterspolisverksamheten. Det borde följaktligen bli enviktig uppgift för att seöver meritvärdet, lönesättningen och kvalifikationskravenför närpoliser/kvarterspoliser på ett sådant sätt att det blirmer attraktivt att söka sig till den typen av tjänster. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av insatser förkvarterspolisverksamheten.
mot · GI02Ju214 · 1995-01-25 00:00:00 — Den ekonomiska brottsligheten urgröper förtroendet förrättssamhället. Detta är både en ekonomisk fråga och enmoralisk fråga. I ett välfärdssamhälle måste alla ställa uppefter sin förmåga, men är det allt för många som smiterundan -- och det är ofta de som har det gott ställt.Det är inte acceptabelt att en vanlig löntagare får gå frånhus och hem på grund av att han inte har råd att betala sinaskulder när han är arbetslös, som andra genomekonomisk brottslighet sitter kvar i sina flotta herrgårdar därhustrun står skriven för innehavet.I den svåra ekonomiska situation som landet befinner sigi gäller det att ha en hög moral. Därför måste samhället setill att man håller efter denna typ av brottslighet.I den juridiska djungel där den ekonomiska brottslighetenfrodas kommer samhällets företrädare -- skattemyndigheter,polis och åklagare -- alltid på efterkälken. Det beror påbristande resurser både personellt och när det gällerdatabehandling. Det är en brist i lagstiftningen som intetillåter samkörning av olika register. Utvecklingen motspeciella eko-åklagare och eko-rotlar inom polisen måstefortsätta. Utbildning i företagsekonomi måste också till bådeför åklagare och domare.Skattekontrollen måste förstärkas och när det gällerbrottsmålshanteringen måste en snabbare handläggningåstadkommas. Som det är fortsätter ofta brottslighetenunder tiden utredningen pågår.När det gäller de personella resurserna får ofta de somarbetar med ekobrott vara reserv för andra polisiärauppgifter. Så får det inte vara. En sådan signal är inte bra församhället och kan uppfattas som att dessa frågor har en lågprioritet. Om inte resurserna finns inom polisen får man intevara främmande för att köpa in resurser och kunskap utanförmyndigheterna när det gäller utredningar.Myndigheterna måste också slå vakt om den kunskap sompersonalen har genom olika åtgärder, men också se till attpersonalen har resurser så att man kan hålla jämmna stegmed dem som begår brotten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder mot ekonomisk brottslighet.
mot · GI02Ju215 · 1995-01-25 00:00:00 — I ett rättssamhälle måste den enskilde medborgaren kunnakänna trygghet i sitt eget hem, på gator och torg. Intrång ochövergrepp från såväl enskilda som det allmänna måsteförhindras och beivras.I årets budgetproposition redovisas förslag till nyabesparingar inom polisväsendet utöver detbesparingsprogram om totalt under åren1993/94--1995/96 som blev ett resultat av den borgerligaregeringens krisuppgörelse med socialdemokraterna.För /96 (18 månader) är besparingarnainom område specificerade på olikadelposter. För polisväsendet är besparingen angiven till 235miljoner kronor utöver det ovan angivnabesparingsprogrammet. Regeringen avser att stopparekryteringen till och att i övrigt genomförapersonalminskningen på polissidan. Detta är oförsvarligt ochfår bara inte ske.För , om godkänner besparingen,innebär det att minst 20 polistjänster försvinner. Om vifördelar besparingen på polisområden i läninnebär det följande: tio tjänster försvinner i Jönköpingspolisområde, sju tjänster i Höglandets polisområde och tretill fyra tjänster i polisområde.Enligt vår mening är det orimligt att nu föreslå ytterligareneddragningar av den lokala polisens resurser. Vålds- ochbrottsutvecklingen motiverar knappast denna typ avhuvudlös politik. Minskade investeringar inompolisväsendet innebär att den gynnsamma nedgången ibrottsutvecklingen riskerar att gå förlorad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag till besparingarinom det lokala polisväsendet.
mot · GI02Ju216 · 1995-01-25 00:00:00 — revisorer har i en omfattande rapport angåendeinsatser mot den ekonomiska brottsligheten föreslagit ettstort antal åtgärder för att motverka denna typ av brottslighet.Jag förutsätter att regeringen återkommer till ochdärmed fullföljer de av revisorerna framlagda förslagen.Revisorerna har vid sin granskning konstaterat att detförekommer stora balanser hos åklagarmyndigheten när detgäller mål om ekonomisk brottslighet. Det leder till attmånga mål aldrig utreds. Det innebär också att det tar mycketlång tid innan åtal kan väckas.Åklagaren har en central roll i arbetet med att utreda ochbeivra ekonomisk brottslighet. Det är åklagaren som lederförundersökningen och för talan i domstol.Åklagarna intar en särställning inomrättsväsendet genom att deras verksamhet i hög grad berorpå förhållanden inom andra myndigheter. Åklagarväsendetsaknar egna utredningsresurser, bortsett från sexåklagarekonomer. Utredningsresurserna finns hos polisen.Enligt har åklagaren rätt att anlita biträdeav polismyndighet, men denna rätt motsvaras inte av någonovillkorlig skyldighet för polisen att ställa resurser tillförfogande.Eftersom åklagaren inte självständigt kan avgöra när ettmål skall utredas och vilka resurser som kan disponeras fördetta ändamål torde en bidragande orsak till förekommandeutredningsproblem i samband med ekobrott bero på attåklagarväsendet saknar egna utredningsresurser, bortsettfrån de sex ekonomerna.Avsaknaden av direktivrätt kan inte ersättas med ökadsamordning mellan skattemyndigheter,kronofogdemyndigheter, tullmyndigheter, polis ochåklagare. Det är därför nödvändigt att åklagarväsendettilldelas egna utredningsresurser.Det är viktigt att snabbt och effektivt förbättrautredningssituationen hos åklagarväsendet när det gällerekobrott. Det bör åstadkommas genom en omfördelning avbefintliga utredningsresurser från polisen. I första hand bördessa successivt omfördelas tillregionåklagarmyndigheterna.Genom en sådan åtgärd kommer med all sannolikhetekobrottsutredningarna att effektiviseras. Rättssäkerhet och prevention förbättras.Det är angeläget att redan under nästföljande budgetperiodinleda en sådan omfördelning.Det bör åligga utskottet att utforma förslaget till hur ensådan omfördelning kan inledas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de förslag som framlagts avRiksdagens revisorer avseende insatser mot ekonomiskbrottslighet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att omfördelaekobrottsutredningsresurser från polis tillregionåklagarmyndigheten.
mot · GI02Ju217 · 1995-01-25 00:00:00 — Förbud mot bärande av mask vid demonstration Att demonstrera för att ge uttryck för kritik, krav, protest,åsikt etc. är en grundlagsfäst rättighet. Det är bra. Vi skallvara rädda om och värna demonstrationsfriheten. Friamedborgare i ett demokratiskt samhälle skall öppet kunnamanifestera sina åsikter genom demonstrationer och dåkunna påräkna polisens skydd.I dag förekommer det dock att demonstranter söker döljasin identitet genom att vid demonstration bära stickadehuvor, masker eller liknande. Detta strider enligt mittförmenande mot hela demonstrationsidén. Man kan på godagrunder misstänka att den som bär ''rånarhuva'' viddemonstration är ute i helt andra syften än att fredligtdemonstrera för sina åsikter. Varför skulle man annars viljadölja sitt ansikte? Därför bör demonstrationstillstånd kunnaförenas med villkor att deltagarna uppträder öppet, utanmaskering.Vid justitieutskottets behandling av motion med liknandeförslag vid förra (Betänkande 1993/94:JuU19)skriver utskottet, att regeringsformen lägger hinder i vägenför en sådan begränsning av demonstrationsfriheten sommotionären föreslår. Om detta kan sägas följande:Utan att regeringsformen lägger hinder i vägen kan poliseni dag vid tillståndsprövning för demonstration ange vissaregler och krav för demonstrationens genomförande. Det kanröra sådant som tid, plats, marschvägar etc. Härvidlag böräven krav kunna ställas på att deltagarna skall uppträda utansådan maskering som är till för att dölja de demonstrerandesidentitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förbud mot att bära mask föransiktet vid demonstration skall kunna påbjudas om polisenså finner lämpligt vid tillståndsgivningen.
mot · GI02Ju219 · 1995-01-25 00:00:00 — Med all rätt kritiseras de vilka orättmätigt erhåller olikaformer av statliga och kommunala bidrag. Att utkvittera t.ex.sjukersättning som arbetsinkomst utgår är ett brottmot övriga medborgare och skall beivras. Samma gäller förde, vilka jobbar ''svart'' och uppbär a-kassa ellerförtida pension. Ofta hörs och syns, med all rätt, i mediaförkastelser och krav på hårdare tag och mera kontroll motdem som olagligt erhåller olika bidrag.Däremot verkar inte indignationen vara lika omfattande dåden mera ''smarta'' ekonomiska brottsligheten offentliggörs.Snarare verkar viss form av dylik verksamhet närmastglorifieras i media. De som gör olika former av ''ljusskyggaoch smarta'' affärer, tack vare små upptäcktsmöjligheter ochpå detta lever gott -- medan däremot skatter inte inlevererasmed samma intensitet -- bör inte ''beundras''.Det skall dock bestämt understrykas att det inte går attgeneralisera och hävda att en hög inkomst, men liten skatt,innebär att man agerat bedrägligt. I många fall sker detta iharmoni med gällande skattelagstiftning. T.ex. skulle ettförbud för nolltaxering, som ibland föreslås i uppenbartpopulistiskt syfte, få rent katastrofala följder. Nolltaxeringeller liten inbetald skatt, trots hög inkomst, innebär inteautomatiskt lagbrott!Dock är det uppenbart att många sysslar medmomsbedrägerier till värden som uppskattas tillmiljardbelopp. Många av de senaste årens konkurser är ingetannat än försök att undkomma gamla skulder. Oftaåterkommer de gamla ägarna, men skuldfria.Detta är förutom ett sätt att komma undan medborgerligaskyldigheter också illojal konkurrens mot de företagare vilkaförsöker följa gällande regler. Det är dessa företagare somskall skyddas och inte de som undergräver affärsmoralengenom att strunta i lagar och regler och därmed omöjliggöraen sund och fri konkurrens!Med all rätt kan hävdas att skattetrycket är för hårt och ettlägre sådant skulle skapa balans i ekonomin . Menoavsett detta skall regler och lagar gälla för alla. Den somanser sig inte behöva följa vissa lagar kan inte begära ellerförfasa sig över att andra inte gör det!Det är av yttersta vikt att respekten för lagar och reglerföljs av alla! Det får inte bli så att medborgarna erhålleruppfattningen att samhället ser ''genom fingrarna'' med desom begår kvalificerade ekonomiska brott. Uppstår en sådansituation är risken uppenbar att många kommer att resoneraoch agera i stil med -- kan de, så kan vi. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samma syn på bidragsfusk ochekonomisk brottslighet.
mot · GI02Ju221 · 1995-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om RÅSOP,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett ekobrottskommando,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler om ansvarsgenombrott,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande avskatteprivilegiet,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i konkurslagen,110. att beslutar att under Finansdepartementetsanslag A3, Kronofogdemyndigheterna, för /96anvisa ett i förhållande till regeringens förslag 80000000kr högre anslag,111. att beslutar att under Finansdepartementetsanslag A5, Ersättning för kostnader i ärenden och mål om skattm.m., för /96 anvisa ett i förhållande tillregeringens förslag 10000000kr högre anslag,212. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioriteringaravseende narkotikakontrollen och den därtillsammanhängande kampen mot grövre brottslighet,213. att beslutar att till Finansdepartementetsanslag D1, , för /96 anvisa ett iförhållande till regeringens förslag 44307000kr högre anslag,214. att med avslag på regeringens förslagbeslutar godkänna den i motionen föreslagna ökningen avanslaget med 100000000kr för budgetåren 1997 och 1998.2
mot · GI02Ju223 · 1995-01-25 00:00:00 — Bristen på en kraftfull aktionsplan mot ekobrottundergräver tilltron till rättsväsendet och skadar allvarligtsamhällsmoralen.Den stora omfattningen av ''svartjobb'', skatte- ochbidragsfusk beror bl.a. på detta. Ett alldeles särskilt problemär den omfattande ekobrottslighet som äger rum beträffandemomsredovisningar.Det måste tas krafttag mot den stora ekonomiska ochorganiserade brottsligheten. Otillbörliga fallskärmsavtal itoppskiktet, förödande finansskandaler, oegentligafinansspekulationer, som kostar vanliga skattebetalaretiotusentalet kronor , skapar med rätta vrede och föraktbeträffande samhällets oförmåga att agera på dettabrottsområde. Det är dessvärre en allmänt spridd uppfattningatt det inte lönar sig att anmäla ekonomisk och organiseradbrottslighet.En vidare definition av ekobrott bör utredas. Det är ettfaktum att allt fler individer initierar aktiviteter som harsom enda syfte att ge ekonomisk utan någon formav motprestation.Företag startar som skall gå i konkurs.Konkurser används som ett verktyg att tjäna pengar.Svartjobb utförs som ersättning utbetalas frånannat håll.Företag tar ut bidrag från någon samhällsinstanssamtidigt som man underlåter att betala skatter och avgifter.I en fungerande rättsstat bör man ställa höga krav påsamhällets egen näringsverksamhet i stat och kommun.Samhället bör föregå med gott exempel när det gäller t.ex.att gallra bort oseriösa anbudsgivare vid upphandling ochdärmed bidra till en fungerande rättssamhälle.Samhällets resurser för att effektivt bekämpa denekonomiska brottsligheten är för knappa. Det krävs insatserför att kraftsamla för att förebygga och beivra ekonomiskbrottslighet.Investeringar i personalökning och effektiv teknik geråterbetalning i miljarder. Miljoninvesteringar i kampen motden ekonomiska brottsligheten kan ge miljarder tillbaka tillstatskassan och ytterst skattebetalarna.Förutom den direkta ekonomiska återbäringen tillstatskassan, som investeringar i en skärpt kamp motekonomisk brottslighet med största sannolikhet ger, är enkraftfull aktionsplan mot ekobrott en förutsättning för attbevara tilltron till rättsväsendet och att inte samhällsmoralenundergrävs. Detta är särskilt viktigt i dessa tider av hårdaekonomiska saneringskrav i samhällets finanser.Det är mycket tillfredsställande att regeringen har aviseratatt man kommer att presentera en samladstrategi för samhällets åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. Samhället behöver kraftsamla sina insatsernär det gäller att förebygga och beivra ekonomiskbrottslighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bekämpa ekonomisk brottslighet.
mot · GI02Ju224 · 1995-01-25 00:00:00 — Det är ett vitalt samhälleligt intresse att svensk polis haren hög kompetens. Denna kompetens måste utgöras av ensyntes av ett nödvändigt polisiärt tänkande och etthumanistiskt medborgerligt perspektiv.En utbildning med en sådan inriktning och som garanteraren gemensam standard under samhällets kontroll kan bäståstadkommas genom att den grundläggande utbildningengenomförs centralt för hela landet vid har bedrivits ettutvecklingsarbete med inriktning på problembaseradinlärning.Förslaget till den framtida utbildningen harutarbetats med direkt tanke på närpolisverksamheten.Arbetet som närpolis förutsätter att polisen ges enutbildning som gör den enskilde befattningshavaren skickadatt arbeta problemorienterat.Budgetpropositionen utgår från att nyrekryteringen tillPolishögskolan ska upphöra under det kommandebudgetåret. Eftersom utvecklingsarbetebedrivits på ett sådant sätt att det nya utbildningssystemetskulle ha kunnat startas skulle ettintagningsstopp medföra att det nya arbetssättet försenas tvåår. Ett sätt ett genomföra det nya arbetssättet är just att tillförapolisverksamheten en ny generation poliser med en annankunskapssyn och nya arbetsmetoder. De nya poliserna skavara det nya systemets spjutspetsar.Att inte påbörja den nya utbildningen under det kommandebudgetåret innebär att den investering som gjorts iutvecklingsarbetet och den lärarfortbildning som genomförtsinför den förväntade starten kan spolieras. Det finns ävenrisk att just den personal som satsat tid och entusiasm för detnya arbetssättet är den grupp av lärare som vidintagninsstopp nödgas gå tillbaka till sina grundtjänster.Skolan tappar då nyvunnen kompetens. Att vid en senaretidpunkt åter starta medför dessutom onödigt extraarbete ochonödiga extrakostnader.För att möjliggöra att den nya polisutbildningen kommerigång föreslår vi därför att av tillRikspolisstyrelsen tilldelade medel en summa omfördelas.Denna summa ska motsvara kostnaden för att under envar avde tre terminer, som infaller under budgetåret, påbörjagrundutbildningen av ett mindre antal aspiranter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den framtida polisutbildningen.