mot · GI02N253 · 1995-01-25 00:00:00 — Statligt ansvar för ett fiberoptiskt nät m.m. BakgrundProduktivkrafternas förändring kräver anpassning avproduktionsförhållanden och samhälle. Detta är inte längrebara en sanning för marxister, också regeringen har anslutitsig till denna tanke för att ta ett exempel. Detta gäller inteminst den nya teknologin för den så kallade infrastrukturen --vägar, järnvägar, energisystem, kommunikationssystem.Vägar och järnvägar har styrt var samhällen har växt fram.Energisystemet har haft djupgående betydelse förproduktionsstruktur och vardagsliv.På 1850-talet började den svenska staten görainvesteringar i telegrafledningar. Mot slutet av 1800-taletfick telefonen sitt genombrott. Båda systemen integrerades iinternationella nät. Dessa teleteknologiska förändringar gavstarka impulser till förändringar av formerna förorganiseringen av både produktionen och den mänskligasamvaron.Nu pågår en sammansmältning av teleteknik ochdatateknik, dels genom att telesystemet blir alltmerdatoriserat, dels genom att en växande andel av teletrafikenbestår av kommunikation mellan datorer och mellanmänniskor via datorer genom exempelvis elektronisk post.Också denna nya informationsteknologi får och kommer attfå djupgående samhälleliga följder. ''Det är den störstaförändringen på arbetsmarknaden sedan den industriellarevolutionen'', säger , professor iarbetspsykologi vid . (Akademiker4/94)InformationssamhälletInvesteringar i infrastruktur har alltid varit ett legitimt sättför staten att skapa meningsfulla arbetstillfällen och främjatillväxt och produktivitet.Infrastrukturen håller ihop samhället och förbinder dessolika delar med varandra. Transportsystemet, energisystemetoch kommunikationssystemet brukar räknas tillinfrastrukturen. Detta är verksamheter som staten ellerkommunerna av tradition ansvarat för.Nordamerikansk teknologi är klart världsledande inomdatakommunikation och är bas för uppkomsten av detinternationella Internet, som förbinder hundratalsregionala datanät i världen innehållande 3,9 miljoner datorermed mellan 15 och 30 miljoner användare. Internetstillväxttakt är just nu en fördubbling . Internet haruppstått ''anarkistiskt'' i en tradition av spontan organiseringmed hjälp av ett antal hängivna tekniker runt världen, utancentral byråkrati och utan styrning eller ens medverkan avteleverken på annat sätt än att tillhandahålla tommaledningar.Det svenska universitetsdatanätet Sunet, en storframgång med ca 30 000 anslutna användare ihögskolevärlden, har byggts upp med IT-(internet-)teknologioch blivit ett mönster av väl fungerande och användbart nät.Liknande utveckling har skett i övriga nordiska länder, vilkasuniversitetsnät sammankopplas vid KTH i tillNordunet. Med detta som mönster har KTH:snätspecialister tagit initiativ till ett europeiskt Internet,, som sammanbinder ett 30-tal nationella nät,såväl högskole- som kommersiella nät i Europa.Infostrador är bättre för miljön än ÖresundsbronInvesteringarna i infrastruktur är omfattande i Sverige.Enbart i vägar och järnvägar satsade staten ca 26miljarder kronor. I stort sett har dessa investeringar gjortsutan någon hänsyn till miljökonsekvenser. Det är först desenaste 10--15 åren man insett att om miljökraven ska klarasmåste infrastrukturen anpassas efter vad naturen ochmänniskan tål -- inte tvärtom.Hittills har planering, projektering och byggande av olikaslags infrastruktur skett utan samordning ellerhelhetsbedömningar. beslutar man ombyggnation utifrån irrelevanta faktorer. ochsamhällsekonomiskt olönsamma motorvägsutbyggnaderutifrån sysselsättningsargument och efter påtryckningar frånbilismens lobbygrupper i är två exempel. Pågåendeexempel på motsatsen är samtidig och gemensam planeringoch byggande av järnväg, telekablar och väg i Södermanlandi samband med Mälarbanornas byggande.Riksdagens revisorer m.fl. har pekat på dessa brister isamordningen och att det saknas en strategi där man försökerklarlägga vilken slags infrastruktur som landet verkligenbehöver och vilka behoven är i framtiden.Det är inte längre fler vägar som behövs. Näringslivetsegna experter har räknat ut att investeringar i fler och bättrevägar har en försumbar effekt på de flesta företagseffektivitet och resultat. Speciellt gäller dettaframtidsbranscherna, där informationsteknologinsinfrastruktur är långt mer betydelsefull.Tyvärr har fram till nu EU:s satsningar präglats avvilsenhet. Föråldrad standard, överdriven byråkrati ochsnäva nationella intressen har gjort att EU hamnat påefterkälken gentemot t.ex. . Men EU har efter fleraförsök att få i gång egen datakommunikation tagit musen ivacker hand och accepterat att det är Internet som gäller.Bangemannkommissionen talar nu om ''väg tillinfosamhället''.Vad skall nätet användas till?Man kan befara att de kommande infostradorna mestkommer att trafikeras av videofilmer med innehåll som intefrämjar mål om höjd utbildningsnivå. Det finns mångatecken på en utveckling åt det hållet. Exempelvis går företagi film-, teve- och underhållningsbranschen samman meddataindustrin och telebolagen för att kunna behärska helamarknadskedjan, tekniken, dess användning ochdistribution. har, speciellt i ,alltfler företag av postorderkaraktär tillkommit där man kanköpa alltifrån bildelar till böcker.I har grupper som Computer Professionals for SocialResponsibility (CPRS) och Electronic Frontier bedrivit enkamp för att hålla de kommersiella krafterna stången ochmedvetenheten inom dessa grupper är stor om de för- ochnackdelar som Internet innebär. skulle behövaliknande frivilliggrupper som vakar över den demokratiskautvecklingen på nätet.För att en svensk satsning på informationsinfrastrukturfrämst skall tjäna folkets behov och inte enbart underlätta förde multinationella företagen att få avsättning för sinaprodukter bör staten inte nöja sig med rollen somtillhandahållare av riskkapital. Staten bör ta ansvar förinfrastrukturen i egentlig mening och sörja för att ettfiberoptiskt nät blir tillgängligt för alla i hela landet. Påmotsvarande sätt som staten äger spår och ledningar viaBanverket och bör den äga ochtillgängliggöra de digitala motorvägarna.Man kan tala om den elektroniska rymdens allemansrätt.En sådan allemansrätt skulle kunna omfatta varjemedborgares rätt till dels tillgänglighet till rymdensgrundläggande infrastruktur, dels tillgänglighet till rymdensgrundläggande funktioner vad gäller informationsutbyte ochdebatt.Det kan sedan finnas olika leverantörer av tjänster på nätet,såväl kommersiella som allmännyttiga.Telekommunikationstekniken kan användas som ett verktygför att jämna ut regionala obalanser. Datorstött arbete kanlokaliseras var som helst i landet. Studier på högskolenivåkan bedrivas omväxlande vid själva skolan och på avstånd.Videokonferenser och andra former för datorstött samarbetekan till viss del ersätta personliga möten och minska behovetav fysiska transporter.Allas lika tillgång till information, liksom frånvaro avmaktmonopol över produktion och förmedling avinformation, är grundläggande element i ett demokratisktstyrelseskick. Informationsteknologin erbjuder fantastiskamöjligheter att effektivisera undervisning och spridakunskap åt alla. Ett kommunikationsnät i samhällelig ägokan motverka (t.o.m. kanske förhindra) att informationenblir en handelsvara. Alla skolor, bibliotek och museer börknytas ihop i nätet. Offentliga handlingar hos myndigheterbör finnas tillgängliga på nätet. Riksdagsledamöter ochandra förtroendevalda bör vara möjliga att nå via elektroniskpost. Både offentliga och privata verksamheter skulle kunnaeffektiviseras avsevärt med ökad demokratisk kontroll om destimuleras att använda det gemensamma nätet i stället för att,som ofta , sluta in sig i ''sektorsnät''.Informationsteknologin för hela SverigeSammanställningarna över genomsnittsbetyget igrundskolor över hela landet finns numera för jämförelse. Etttydligt mönster visar sig. Under betygsnittet 3 ligger så gottsom enbart skolor i storstädernas förortsområden och skolori direkt glesbygd.Vänsterpartiet ser det som en styrka med den svenskamodellen att man inte lämnar delar av befolkningen bakomsig i samhällets utveckling. Förutom att infostradornabehöver byggas ut vill vi därför peka på en del andra faktorersom måste förändras för att hela , både vad gällerregioner och samhällsklasser, skall kunna delta i den snabbaförändringen av informationssamhället.Datanätet måste kompletteras med ''Medborgarnasdatakontor'', där vem som helst på nolltid kan få frammaterial från myndigheter som skulle ta dagar eller veckoratt få fram på papper. På det lilla förortsbiblioteket skulleman t.ex. kunna få fram basfakta om och vilka som äransvariga för gator, stadsplanering, nybyggen m.m.Samtidigt måste lagar och förordningar anpassas så att intebyråkrater på olika nivåer lägger krokben för en sådanutveckling. Tillgängligheten måste öka. Myndigheternamåste förstå att och lillasyster ser dem!Samtidigt är en av de mest sympatiska delarna av densocialdemokratiska regeringens infopolitik, det faktum är medveten om att det finns grupper av medborgaresom kan marginaliseras i informationssamhället. Så får inteske!Den nya gröna vågenUnder har en positiv utveckling varit delsatt fler tjänsteföretag förlagt sin verksamhet utanförstorstäderna, ja i direkt glesbygd, dels att anställda påtjänsteföretag flyttar hem en del av sin verksamhet. Det harockså betytt ökad mångfald och större spridning avkompetens över landet.Tjänsteföretagens utflyttning är bidragsstödd från statenoch har betytt fler kvinnliga anställda inom privattjänstesektor i glesbygd. Denna utflyttning måste fortsätta,men kräver då att senaste teknik skall kunna användas i helaSverige.Tendensen att allt fler arbetar hemma med datorer ochfaxar kommer att bli allt starkare. Man kanskebara förlägger på basstationen -- dentraditionella arbetsplatsen. Det reser helt nya problem vadgäller olika typer av lagstiftning. Vi vill här peka på någrasådana problem:Skattelagstiftningen har inte tagit hänsyntill att hemmaarbete är ett betydligt mer resurssnålt sätt attarbeta på. Resorna blir färre. Färre kontorshus behöverbyggas. Vi kanske aldrig kommer att fylla alla tommakontorshus igen efter 80-talsyran, åtminstone inte med detde var ämnade för. får den som har en dator frånarbetsgivaren hemma ta upp det som en förmån men del avbostaden är mycket svårt att få avdrag för.Försäkringslagstiftningen är oklar. Gäller hemförsäkringeller arbetsgivarens försäkring? Skada som sker vid arbete ihemmet, är det en arbetsskada? En rad nya sortersarbetsskador har uppstått i samband med den nyainformationsteknologin.Arbetsmiljölagstiftningen -- gällerden? Kommer man att kunna fåbostadsanpassningsbidrag för åtgärder som skyddar motelöverkänslighet och andra miljöproblem sammanhängandemed användandet av informationsteknologi? (Se motion1994/95:Bo203 av m.fl. om detta).I dagsatsas alltför ensidigt på rent teknisk forskning kringinformationsteknologin, sociala, miljöpolitiska ochdemokratiska aspekter försummas. Exempelvis börjar nu deförsta rapporterna om psykiska problem vid hemarbetekomma.Parlamentarisk utredning behövsVänsterpartiet anser att bör tillsätta enparlamentarisk utredning som snabbt tar fram förslag påföljande områden:Hur staten skall kunna överta, ansvaraför och bygga ut ett fiberoptiskt nät i hela landet.Hur enoffentlig informationsteknologisk infrastruktur skall kunnabyggas upp som främjar användning av nätverksteknologini folkbildningens tjänst, utvecklar demokratin, bl.a. genombättre kommunikation mellan folket och de folkvalda,medger utveckling av näringsliv och förbättradsamhällsservice i glesbygd och utvecklar den gemensammasektorn.Hur förhållandet mellan olika infrastrukturer ochkommunikationsslag påverkar miljön.Hur hemarbete skallfrämjas genom förändringar i lagstiftningen enligt vad somsägs i motionen.Hur mångsidig forskning med inriktningpå användning av den nya tekniken skall främjas.Hurforskning om de sociala problem som kan uppstå på grundav hemarbete skall initieras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att den skriver direktivtill och tillsätter en parlamentarisk utredning med uppgifterpå det informationstekniska området enligt vad som anförtsi motionen.