mot · GI02Bo210 · 1995-01-25 00:00:00 — Ombildning av kommunala bostadsstiftelser till aktiebolag är det uppenbart att dekommunala bostadsföretagen har haft en mycket viktig rollpå den svenska fastighetsmarknaden. Detta accentueradesfrämst under fastighetskrisen då dessa företag var enstabiliserande faktor och därutöver agerade både effektivtoch med ett långsiktigt ansvarstagande.Konkurrensen om hyresgästerna har ökat dåhöjda relativpriser, låg inflation, sänkta bostadssubventioneroch en försämrad köpkraft från hushållen satt press påefterfrågan. Detta omvandlingstryck, i kombination medkravet på att de kommunala bostadsföretagen skallkonkurrera på samma villkor som övriga aktörer påbostadsmarknaden, har drivit fram en långtgåendekostnadseffektivitet i förvaltningen.De kommunala bostadsföretagen har trots de ökade kravenpå ekonomiskt effektiv bostadsförvaltning förblivitinnovatörer i många avseenden när det gäller hyresgästernasboinflytande. Hyresgäststyrt lägenhetsunderhåll, tillval,områdesbudgetar, kollektivhus, kooperativ hyresrätt ochekologiskt boende är några exempel på boinflytande som finns hos ett flertal av de kommunalt ägdabostadsföretagen.Det finns ca 150 kommunala bostadsstiftelser, somtillsammans förvaltar ca 250 000 lägenheter, som avekonomiska skäl förhindras att genomföra en önskvärdombildning till aktiebolag. Då de kommunalabostadsföretagen spelar denna så viktiga roll påbostadsmarknaden är det nödvändigt att de företag som såönskar ges möjlighet att agera i en mer rationell bolagsformoch därför skall kunna ombildas till aktiebolag utan att dettamedför oöverstigliga kostnader.Befrielse från stämpelskattRiksdagen har tidigare uttalat sig för att underlätta förkommunala bostadsföretag som önskar ombildas frånstiftelse till aktiebolag. I bostadsutskottets betänkande1992/93:BoU19, sid 9, står följande om detta.Utskottet delar vad som i motionerna (Bo52 (c) och Sk55(s)) anförts om att en övergång från stiftelseform tillaktiebolag bör underlättas för berörda kommunalabostadsföretag. Det innebär bl.a. att hinder som motverkaren i många fall nödvändig rationell ekonomiskomstrukturering av dessa företag måste undanröjas. Ävenenligt utskottets mening bör det sålunda vara möjligt atterhålla befrielse från stämpelskatt för de kommunalabostadsföretag som ändrar sin juridiska form från stiftelse tillaktiebolag.Riksdagen beslutade i enlighet med utskottets hemställan.Detta medförde också att regeringen under hösten 1993fattade beslut om att under vissa förutsättningar gestämpelskattebefrielse för kommunala bostadsföretag somönskade ändra sin juridiska form från stiftelse till aktiebolag.Det kvarstår trots detta ett antal problem och hinder isamband med en sådan övergång.Stämpelskatt för vårdbyggnader m.m.Stämpelskattebefrielsen gäller endast bostadsfastigheter.De kommunala bostadsföretagen måste även fortsättningsvisbetala stämpelskatt vid ombildning för andra fastigheter änbostäder. Det kan exempelvis röra sig om fastigheter medvårdbyggnader där kommunen eller bedriveräldreomsorg eller vård av personer med fysiska och psykiskafunktionshinder. Trots att det i många fall kan sägas attboendet är överordnat vården -- genom atthyresgästerna/patienterna har egna hyreskontrakt, köpervårdtjänster mot avgift och de gemensamma utrymmenautgörs av bostadskomplement -- taxeras dessa fastigheterofta som vårdbyggnad och beläggs därmed vid ombildningmed stämpelskatt. Av praktiska och rationella skäl ägs ochförvaltas många av dessa boende/vårdinstitutioner inte avkommunen. Det är i stället kommunens bostadsstiftelse ellerbostadsföretag som både äger och förvaltar dessa fastigheter.Avsikten med bostadsstiftelsernas ombildning är somtidigare sagts att skapa en mer ändamålsenlig och rationellbolagsform. Effekten av stämpelskatten på vårdlokaler blirdock en ökad kostnadsbelastning på företaget, desshyresgäster och kommunen.Minskat räntebidragOmbildningen medför juridiskt sett att ett nytt företagskapas och att aktiebolaget övertar stiftelsens lån som harräntebidrag enligt äldre bostadsfinansieringsregler. Det harpåpekats från och länsstyrelserna att ombildningeninnebär att de då som långivande myndighet måste dratillbaka förklarandet av företaget som allmännyttigtbostadsföretag. Detta får enligt reglerna till följd att villkorenför lånet och den garanterade räntesatsen ändras på sammasätt som om lånet/fastigheten hade övertagits av ett ickeallmännyttigt bostadsföretag. Den minskning avräntebidragen som därmed sker motsvarar effekten av atträntebidraget beräknades på på lånat belopp och att det genom ombildningen skallminskas till att beräknas på endast 95 %.Kostnaden för det förlorade räntebidraget är i de flesta fallså hög att det av den anledningen gör ombildningenekonomiskt oförsvarbar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fastigheter med vårdbyggnaderm.m. bör befrias från stämpelskatt vid ombildningen frånstiftelse till aktiebolag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de kommunägdabostadsföretagens ställning i räntebidragshänseende vidombildning från stiftelse till aktiebolag.