mot · GI02A244 · 1995-01-25 00:00:00 — Fler kvinnliga chefer, inte minst påmellannivå, skulle innebära att nya stora arbetsområdenöppnades för kvinnorna. Enligt vår mening bör anvisademedel för projektarbete inom AMS () med fördelkunna användas för sådana projekt.8. Ungdomars arbetsmarknadValrörelsens socialdemokratiska löfte om 100-dagarsgaranti till ungdomarna har reducerats till ett mål.Tyvärr är det konkreta innehållet i föreslagna åtgärder enambitionsnivåsänkning.All erfarenhet visar att arbetsmarknadspolitik genomgarantier leder fel. Till garantierna fogas nämligen ettsamhälleligt åtagande att själv genom främst kommunernaskapa sysselsättning åt dem som eljest inte kommer iåtnjutande av arbete eller någon form av offensiv möjlighet.Den s.k. ungdomslagen förskräckte såsmåningom t.o.m. socialdemokrater. Dess avgörande fel varatt driva in ungdomarna i kommunala tillfälliga arbeten.Socialdemokraterna verkar nu vilja upprepa detta missgrepp.Det är helt nödvändigt att ha mycket höga ambitionsnivåernär det gäller att underlätta ungdomars inträde påarbetsmarknaden.Ungdomsförslagen i budgetpropositionen lutar sig i höggrad mot kommunerna. Detta i ett läge där alla är ense om attden kommunala sektorn inte kan och får växa till ytterligare.Ungdomarna kommer i 10 000-tal att ledas in i en arbetsmarknadspolitiskåtervändsgränd. Därmed uppstår också en konkurrens med10 000-tals andra med erfarenhet och utbildning someftersträvar dessa jobb. Många av dem har genom avtalenmellan länsarbetsnämnderna och kommuner/landsting nykunskap att erbjuda.Det kommunala uppföljningsansvaret för ungdomarna börrelateras till gymnasietiden. Det innebär att kommunerna haransvar för den som inte fullföljer gymnasiet t.o.m.vårterminen i vad som skulle ha varit årskurs 3.Centerpartiet har ovan motsatt sig förslaget om 20-årsgräns i arbetslöshetsförsäkringen.8.1 UngdomspraktikUngdomspraktiken, som infördes , har räddaten hel ungdomsgeneration från passivitet ochbidragsanpassning. Socialdemokraterna motsatte siginledningsvis denna åtgärd, och de skyndar nu att tabort den, utan att ha en fungerande arbetsmarknad ellerfungerande program att sätta i dess ställe. Ingen annan åtgärdhade haft möjlighet att nå upp till sådan omfattning ochsådan kvalitet som ungdomspraktiken. Åtgärden var tillfälligtill sin karaktär. Den har också genom avgiftsuttag förändratsför att tydliggöra syftet att leda till anställning. Centerpartiethar tidigare angivit att det bör vara möjligt till ytterligareförändring av praktiken, t.ex. genom att kortapraktikperioderna . Detta tillämpas redan inommånga arbetsförmedlingar och länsarbetsnämnder och kanhanteras och bedömas lokalt.Enligt vår mening är det fel att nu slopaungdomspraktiken. Även om ungdomsintroduktionen i ettinledningsskede, till skillnad från UP, är helt gratis förarbetsgivaren, blir den inte den framgång regeringen hoppas.Kraven på besked om anställning från arbetsgivaren redan idet första skedet kommer att utestänga nästan alla företag,utom de som ändå var på väg att anställa. Helt klart är attkraven på kommande anställning ställer kommunerna i ensvår situation. Med ett bibehållet regelverk för UP kanarbetsmarknadsverket inom ramen för sina bemyndigandenhantera ungdomsintroduktion och ungdomspraktikparallellt.För att ytterligare göra tydligt att ungdomspraktik kan ledatill arbete, bör praktikgivarens ansvar ytterligare tydliggöras.Nuvarande avgift om /månad föreslås därför höjas till /månad. I vårt budgetalternativ har vi beräknat attavgifter för ungdomspraktikanter därmed kan uppgåtill 450 milj. kr.8.2 Akademikers arbetssituationAkademiker kan inte ses som en enhetlig grupp påarbetsmarknaden. För stora grupper högskoleutbildade ochinom vissa sektorer, t.ex. småföretag, kvarstår betydandeproblem.Inom angiven ram för ungdomspraktik kanakademikerpraktiken bibehållas. Vi har fortfarande storagrupper högskoleutbildade som har svårt att få jobb. Dettagäller inte generellt. En bibehållen akademikerpraktikinnebär att AMS branschvis och individuellt måste kunnahantera detta på ett ansvarsfullt sätt. Erfarenheterna från densortens avvägningar är stora inom verket.9. Utbildning och studiefinansieringArbetsmarknadsutbildningen är central för den aktivaarbetsmarknadspolitiken och arbetslinjen. Det är viktigt attupprätthålla dess kvalitet. Detta bör vara centralt ochvägledande i upphandling av AMU.AMU skall inte i första hand motiveras som en metod föråterkvalificering till kontantstöd (a-kassa). När den enskildeupplever AMU på det sättet, sjunker engagemang ochkvalitet. När resultaten (jobb efter utbildning) av AMU sjönkunder 1992 blev det nödvändigt att dra ned påarbetsmarknadsutbildningen. I stället skedde en kraftig ochlångt större satsning på basutbildning i det reguljärautbildningsväsendet.För människor i många småkommuner är deltagande iAMU förenat med långa resor. Resekostnadsersättning m.m.är för dem en nödvändig förutsättning för utbildningen ochen ny möjlighet på arbetsmarknaden. Regeringen vill ta bortden möjligheten. Detta är ytterligare ett hårt slag motmänniskorna i utsatta bygder. Inom ramen förutbildningsbidragen bör därför resekostnadsersättning finnaskvar.Kunnande och kompetensutveckling har en avgörandebetydelse för arbetsmarknadens utveckling, för näringslivetskonkurrenskraft och den enskilde individens ställning påarbetsmarknaden. Statens huvuduppgift är att upprätthållaoch utveckla en bra grundläggande yrkes- ochhögskoleutbildning i alla delar av landet.Framsynta företag bereder sina medarbetare möjlighet tillutbildning och utveckling. I många sammanhang är det godaarbetet ett lärande arbete. Som individer har vi ett ansvar attta vara på den egna förmågan och möjligheten. Utbildningär för den enskilde av stort värde.Ofta har samordningen mellan arbetsmarknadspolitikensutbildningar och studiefinansiering, med det reguljärautbildningsväsendets, upplevts som godtyckliga ochorättvisa. I en del situationer har de lett till kortsiktigttaktiska val. Enligt vår mening är det viktigt att nogaanalysera dessa frågeställningar. Den studiesocialautredningen och utredningen om arbetsmarknadspolitikenbör samverka i en sådan analys.Efter förslag i budgetpropositionen 1993 etableradesutbildningsbidrag med lånedel, som en metod att för vissaåldersgrupper och vissa utbildningar skapade mer enhetligavillkor i studiefinansieringen. Åtgärden möjliggjorde ocksåatt upprätthålla antalet utbildningsbidrag inom sammakostnader. Utbildningens ekonomiska värde för den enskildebetonades men kunde envar genom lånupprätthålla a-kassenivåns konsumtionsmöjligheter. Enligtvår mening bör detta system återinföras från . Detankommer på regeringen att utforma övergångsregler så atthänsyn tas till dem som påbörjat en längre utbildning påandra villkor.Regeringen föreslår nu särskilda, studiesociala, villkor förvissa studerande i vissa utbildningar. Det s k N/T-arvodet blirett studielöne-lotteri, vars långsiktiga effekter inte kanöverblickas. Med givna förutsättningar beräknar vikostnaderna till ca 800 milj. kr. Denna satsning på enredan stark grupp på arbetsmarknaden (en grupp som iblandt.o.m. kan få sin vidareutbildning betald av sin arbetsgivare)skall jämföras med t.ex. de försämrade villkoren för ungaoch icke-kassamedlemmar som studerar medutbildningsbidrag. yrkar avslag på dettaförslag.10. Arbetsmarknadspolitiken och EUPå många håll inom EU finns stora förväntningar på svenskarbetsmarknadspolitik. Kommissionens arbete med densociala dimensionen har ofta bedrivits med åberopande avden svenska modellen. Det är viktigt för alla arbetslösa iEuropas olika länder att man inom hela unionen ser denaktiva arbetsmarknadspolitiken, arbetslinjen, som en centralkomponent i den ekonomiska politiken. Den samsyn som iSverige finns i denna fråga måste med kraft framhållas tillkommission och i ministerråd.De arbetsrättsliga traditionerna skiljer mycket mellan EU:solika länder. Vår svenska tradition bygger på att starka ochrepresentativa parter genom avtal kan forma reglerna påarbetsmarknaden. Därigenom får vi automatiskt en smidiganpassning till olika branschers villkor och förutsättningar.Det är viktigt att de specifikt svenska (nordiska) sättet attlösa arbetsmarknadens regelverk kan fullföljas. Även omdetta genom brevväxling garanterades i medlemsavtalet, ärdet viktigt att aktivt fullföljer den linjen.Återflödet från är huvudsakligenregionalpolitiskt motiverat. De arbetsmarknadspolitiska EU-målen är ofta redan tillgodosedda av svenskarbetsmarknadspolitik. har i denregionalpolitiska motionen angivit hur dessa medel börfördelas.11. Åtgärder för handikappade 11.1 Sänkning av lönebidragenCenterpartiet motsätter sig föreslagen om sänkning avlönebidragen. De höga bidragsnivåerna motiveras av attarbetstillfällena eljest inte kommer att stå till förfogande. Omen förändring skall ske måste den utformas på motsvarandesätt som den ändring som gjorts för vissa kulturföretagslönebidrag. Eftersom detta inte varit regeringens avsikt, blirresultatet en rak och entydig överföring av människor frånarbete till arbetslöshet eller sjukpension. Den angivnabesparingen (under bå 1995/96) torde därförutebli. I vårt budgetalternativ har vi minskat kostnaden förarbetslöshetsförsäkringen med motsvarande belopp.11.2 Samhall ABArbete inom innebär betydandenationalekonomiska plusfaktorer. Detta gäller särskilt sedankoncernen anpassat sig successivt till de resultatkrav denförra regeringen ställde upp. Om man lyckas överträffa dessaresultat bör frigjorda resurser användas för att minskakostnaderna inom socialförsäkringssektorer m.m., dvs. tillatt öka antalet anställda handikappade.De ytterligare indragningar/besparingar som regeringen nuaviserar för är inte samhällsekonomiskt ellerstatsfinansiellt effektiva. De representerar dessutomförlorade arbetsmöjligheter och självkänsla för mångahandikappade. Regeringen bör därför bemyndigas att frånlönebidragsanslaget, vilket inte fullt ut utnyttjats undersenare år, föra resurser till för att därigenom ökaantalet anställda. Ramen för detta bör /96vara 300 miljoner kronor.12. Indragningen från arbetslivsfondenArbetslivsfonden har varit ett mycket bra instrument förförnyelse och utveckling av svenskt arbetsliv. Inte minstkommer satsningarna på de små företagen att långsiktigt hastor betydelse. Den politiska överenskommelsen mellancentern och socialdemokratin, som grundande fonden, harvisat sig framsynt.Regeringen anmäler att av fondensmedel kommer att kvarstå när verksamheten upphör den 1juli 1995. Vår bedömning är att ytterligare betydande beloppkan restera till följd av att exempelvis beslutade program ochprojekt helt eller delvis inte kommer till utförande. Enligt vårmening är det angeläget att sådana eventuella ytterligaremedel används till att säkerställa och föra vidare erfarenhetersom vunnits i verksamheten. Småföretagen bör därvidbli en utvald målgrupp. Vi förutsätter att regeringenåterkommer till med sådana förslag.13. Anslagsfrågor 13.1 ArbetsmarknadsfondenRegeringen föreslår att arbetsmarknadsfonden förs in ibudgeten. Motivet för detta är att angivet budgetunderskottbättre skall spegla statens upplåningsbehov.Enligt vår mening skall en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring betalas av egenavgifter från deförsäkrade, arbetsgivaravgifter från arbetsgivarna samt avstaten. Därmed blir det mest logiskt om pengarna betalas tillett från budgeten fristående konto.13.2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärderI den regionalpolitiska motionen har begärtatt av medelsanvisningen till AMS ställs tillförfogande för landsbygdsutveckling ochsmåföretagsutveckling. bör besluta om en sådanreservation i AMS budget, vilket understryker att prioritetskall ges åt långsiktiga sysselsättningsåtgärder. Därvid böranges att medlen skall fördelas enligt samma grunder somskett innevarande /94 uppstod en reservation på AMSbudget med ca . Regeringen drar nu in 3,6 avdessa medel. Av återstående medel skall vissa utbetalningarske vad gäller vårens ROT-program samt vissföretagsutbildning. Enligt vår mening kan kvarståendeändamål tillgodoses om dras in. Vi hari vårt budgetalternativ knutit dessa medel i huvudsak tillsatsningar inom trafikområdet, vilka också har betydelse ursysselsättningssynpunkt.Centerpartiets förslag innebär att anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder kan minska med 2 320milj. kr (18 mån).Bidrag till arbetslöshetsförsäkringen, i vårt alternativredovisat utanför budgeten i en särskild arbetsmarknadsfond,minskar med 310 milj. kr (utbildningsvikariat, fler ilönebidragsanställningar och a-kassa för unga). Vi har i dettasammanhang inte inräknat effekterna av minskadarbetslöshet genom fler ordinarie jobb. Vad gäller ALU äralternativkostnaden vid utebliven åtgärd densamma.Genom avslag på N/T-arvodet minskar kostnaderna inomutbildningsdepartementets område.Medelsanvisning (i miljoner kr)ÅtgärdBesparingReform12 mån18 mån12 mån18 månAnställningsstöd7 0007 000Ungdomsintroduktion2 0003 000Ungdomspraktik2 0003 000Avgift, ungd.praktik450675A-kassa ()140200Företagsutbildning--------Generellt rek.stöd (inom ram)Beredskapsarbete130190(4-tim.avdrag)ALU (kringkostnad)140200Flyttbidrag275400Utbildningsvikariat400570Otraditionella medel70100Särskilda åtgärder55Förvaltningskostnader70100N/T-arvodet8001 200Utb bidrag m lånedel7001 050AMS reservation(2 600)(2 600)(engångs)Sänkta lönebidrag(40)(60) (räknat mot A-fonden)AMS/Regionalpolitik800800800800 12 70014 0903 0804 200 Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadspolitikensinriktning,2. att beslutar att arbetsrättsregleråterupprättas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den fortsatta reformeringen avarbetsrätten,4. att hos regeringen begär förslag om allmänobligatorisk arbetslöshetsförsäkring, som ett steg motinförande av arbetslivsförsäkring i enlighet med vad imotionen anförts,5. att avslår regeringens förslag om åldersgränspå för tillträde till arbetslöshetsförsäkringen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpta regler att ta anvisat arbeteför att erhålla arbetslöshetsersättning,7. att avslår regeringens förslag omnyanställningsstöd,8. att avslår regeringens förslag att inomarbetsmarknadspolitiken avskaffa företagsutbildningen,9. att begär att regeringen utformar reglerna förett personligt rekryteringsstöd till långtidsarbetslösa,10. att avslår regeringens förslag att ta bort dets.k. 4-timmarsavdraget för beredskapsarbeten,11. att upphäver de regler om flyttbidrag sominfördes ,12. att avslår regeringens förslag om höjdastödnivåer för utbildningsvikariat,13. att beslutar att, inom en i förhållande tillregeringens förslag med sänkt ram, 400miljoner kronor (18 mån.) får disponeras som s.k.otraditionella medel,14. att beslutar att, inom en i förhållande tillregeringens förslag med sänkt ram, 10miljoner kronor (18 mån.) får disponeras som s.k. särskildaåtgärder,15. att beslutar att , 100miljoner kronor lägre än regeringens förslag, under anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder får disponeras förtillfälliga personalförstärkningar i ,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhetsinriktning av AMShela verksamhet,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om chefsutvecklings- ochchefsrekryteringsprogram för kvinnor på ''mellan-nivå'',18. att beslutar att ungdomspraktik bibehålls somåtgärd inom arbetsmarknadspolitiken,19. att beslutar att, i avvaktan på slutfördaförhandlingar med , avslå regeringensförslag om ändringar i uppföljningsansvaret för ungdomar,20. att beslutar att arbetsgivarnas avgift underförsta perioden av ungdomspraktiken höjs med till ,21. att beslutar att bibehålla reglerna förakademikerpraktik,22. att beslutar avslå regeringens förslag att sloparesekostnadsersättning m.m. inomarbetsmarknadsutbildningen,23. att beslutar återupprätta reglerna omutbildningsbidrag med lånedel,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning inom detstudiesociala systemet,125. att beslutar avslå regeringens förslag om s.k.N/T-arvode,126. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hävdande av svenskarbetsmarknadspolitik och arbetsrätt inom ramen för EU:ssociala dimension,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återflödet från EU:sstrukturfonder vad avser målen 3 och 4,28. att avslår regeringens förslag att föra infinansieringen av arbetslöshetsförsäkringen i budgeten,29. att beslutar att, utöver regeringens förslag, tai anspråk av AMS reservation,30. att beslutar att avanslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder får disponerasför regionalpolitiska och sysselsättningspolitiskasmåföretagsinsatser med särskild prioritet för utveckling avny miljöteknik,31. att avslår regeringens förslag om sänktalönebidrag för handikappade,32. att bemyndigar regeringen att överföra medelfrån lönebidragen för fler anställningar inom Samhall ABenligt vad i motionen anförts,33. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användande av eventuelltytterligare resterande medel vid Arbetslivsfondensupphörande,34. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder /96 anvisar .