mot · GI02So484 · 1995-01-25 00:00:00 — Förutom väl fungerandebehandlande enheter som barnpsykiatriska kliniker, behövsfortfarande stora forskningsinsatser på området.Det ligger ett särskilt ansvar på ungdomsmottagningar ochskolhälsovård att uppmärksamma dessa ofta livshotandeätstörningar.7.1 Allergi -- en inledningSammantaget finns cirka 3 miljoner allergiker i Sverige.Med detta avses de som lider av allergier, eksem och astma.Kurvan som beskriver antalet för dessa tre besvärssymtomstiger tämligen brant. Den stora ökningen av allergier harkommit under och beror till allrastörsta delen på dålig inomhusluft. Inomhusluften innehållerofta höga halter av damm (kvalster), pollen,pälsdjurspartiklar och rök. Också fler problem med fukt ochdärmed mögelutveckling medverkar till ökningen. En mängdnya inrednings- och konsumentprodukter bidrar sannolikt tillutvecklingen av överkänslighet hos befolkningen. Att dåligyttre miljö medverkar till att fler drabbas av allergier ochastma har också konstaterats i flera undersökningar.Samhällets kostnader för allergier anges till 5--6 miljarderkronor (1993). I huvudsak ingår sjukskrivningar(produktionsbortfall) och sjukvårdskostnader i dennasumma. I hela arbetslivet sker cirka 80 dödsfall (en iinternationell jämförelse låg siffra), medan 1200 människorper år dör till följd av astma/allergi. Åtgärder för attförebygga och minska besvären för allergiker/astmatiker ärsamhällsekonomiskt lönsamma.Minst var tredje barn är drabbat, medan var fjärde vuxenbesväras av någon form av allergi/överkänslighet. Allergierär därmed vårt lands största folksjukdom. Eftersom allergioch annan överkänslighet till så stor del är miljöbetingadebör de också vara möjliga att förebygga i långt störreutsträckning än vad som är fallet. Bättre kunskap ochinformation är nyckelbegrepp för att minska allergierna ochdärmed både den enskildes besvär och samhällets kostnader.Forskningen kring allergi/överkänslighet måste ocksåintensifieras. En handlingsplan för förstärkt förebyggande avallergier och astma bör utarbetas! fattadebeslut om en sådan handlingsplan och stortingfattade beslut om en handlingsplan för ''Godt inneklima iNorge'' förra året.7.2 Barns och ungdomars miljöer värst drabbadeI den studie Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) genomfördeunder 1992, kunde bl.a. konstateras att det är stor skillnad ikvalitet mellan barns och vuxnas arbetsmiljöer. Medan ca 10procent av kontorslokalerna i privat och offentlig verksamhetberäknas ha för dålig ventilation/hälsostandard, såkonstaterades att av dagismiljöerna och 50procent av skolorna har undermåliga lokaler ur ventilations-och hälsosynpunkt. Skolan utgör största arbetsplatsmed 1,5 miljoner människor (elever, lärare och övrigpersonal). ASS konstaterar att näringslivet är bättre på attförbättra arbetsmiljön än kommuner och landsting.Kommuner har oftast en pressad ekonomi och prioriterardärför bort åtgärder som är riktade till skolans lokaler. Omdet direkta sparbetinget ligger på rektorn får hon/han en svårsituation. Vad ska väljas bort -- pedagogiska insatser ellerinvestering i ny ventilation? Kanske minska kostnaderna förstädningen ytterligare?Det ekonomiskt kärva läge många kommuner befinner sigi får inte gå ut över barns och ungdomars hälsa. Ökadeklasstorlekar och dagisgrupper riskerar att leda till allvarligaförsämringar för välbefinnandet från ett redan dåligtutgångsläge. Neddragning av exempelvis städningen ärallvarlig och utgör i det långa loppet inte en verkligbesparing.I den genomförda undersökningen där nästan alla landetskommuner deltog, framkom att i åtta av tio rektorsområdenhade man minst en anmärkning på dålig ventilation ellerproblem med värme/kyla. Problem med fukt och mögelfanns i en fjärdedel av skolorna. Den bedömning somrektorerna fick göra om vilka arbetsmiljöförbättringar somär mest angelägna förstärker intrycket från skyddsronderna.I av rektorsområdena anser man att förbättringarav ventilationen är den mest angelägnaarbetsmiljöförbättringen.Samhällets kostnader för allergiska besvär hos barn ochungdomar utgör av de totala kostnaderna. Denkostnaden skulle naturligtvis vara större om''produktionsbortfallet'' kunde räknas. Det faktum att mångabarns prestationsförmåga i skolan allvarligt sätts ner pågrund av allergiska besvär, är inte en faktor som ''räknas'' ini samhällskostnaden.Sedan 1990 omfattar arbetsmiljölagen även alla elever frånklass 1 och uppåt. De är alltså i lagens mening jämställdamed arbetstagare. Enligt lagen ska luft-, ljud- ochljusförhållanden och övriga arbetshygieniska förhållanden ien arbetslokal vara tillfredsställande. Den faktiska ochkonstaterade ojämlikheten mellan barns och vuxnasarbetsplatser tenderar att bli en generationsfråga. Ansvaretför att åtgärda problemen vilar tungt på vuxengenerationen.7.3 Allergi och skolhälsovårdNedskärningar i skolhälsovården är ur många perspektivolycklig. Mindre hjälp för elever med allergier och astma ärett problem. Undersökningar visar att många barn ochungdomar inte får någon hjälp för att bli symtomfriaeller få symtomen lindrade. En säker diagnos är enförutsättning för en riktig behandling. Även om siktetnaturligtvis ska vara inställt på att få skolmiljön så hälsosamsom möjligt, innebär medicinsk behandling att barnensfysiska välbefinnande ändå kan öka märkbart.Utbildning av skolpersonal, för att öka förståelsen ochkunskapen om allergier/astma, är mycket angeläget.Föräldrautbildning via barnavårdscentralerna och i övrigtinformation till föräldrar är också mycket viktigt.Skolhälsovården måste ges förutsättningar att identifieraoch hjälpa till att förebygga allergirisker i barnensarbetsmiljö.7.4 VentilationskontrollenDen första obligatoriska kontrollen för daghem, skolor ochvårdlokaler skulle enligt riksdagsbeslut varit klar den 31december 1993, men trots detta finns det ännu kommunersom inte genomfört den. De uppgifter fått in visaremellertid att situationen tyvärr är så allvarlig som förarbetettill lagstiftningen befarade. Av de kommuner som inte utförtnågon inventering är det flera som angett att man enbart görundersökningar efter klagomål eller påtalade brister. Regelbunden funktionskontroll avventilationssystem i alla offentliga miljöer, där rensning avventilationskanaler görs, är en angelägen uppgift för allakommuner.Luftflödet i offentliga lokaler måste stå i relation tillbehovet. I lokaler med hög emission från byggnadsmaterial,inredning, processer etc kan luftflödet behöva ligga så högtsom 30 l/s och person. Då bristerna i luftflöde i offentligamiljöer i undersökningar visat sig vara otillräckliga bör enlaglig reglering av ökade luftflödeskrav övervägas.7.5 ROTStaten bör ställa ekonomiska medel till förfogande isatsningar på ROT-projekt (reparation, ombyggnad ochtillbyggnad) i skolor, dagis etc också i framtiden.Dessa anslag har stor betydelse för många kommunersmöjlighet att kunna finansiera förbättrad ventilation ochsaneringar etc i skolor.De anslagsgivande myndigheterna måste dock i sinutvärdering vara observanta inför riskerna att detkontinuerliga underhållet blir eftersatt till förmån för enbartprojekt som finansieras av staten.7.6 Kommunala fastighetsavgifterKdS har tidigare lagt en motion om behovet av kommunalafastighetsavgifter och att en del, och ev. hela, denstatliga fastighetsskatten övergår till kommunerna. Detskulle täcka en del eller hela kostnaden som kommunernanu har för drifts-, underhålls- och investeringskostnader förbrandförsvar och den kommunala infrastruktur som ärkopplad till fastigheterna och deras nyttjande.En fastighetsavgift innebär att kommunerna fårett fastare underlag för en långsiktig planering för drift,periodiskt underhåll samt nyinvesteringar. Möjligheterna förkommunerna att kunna hålla uppe en hög standard vad gällerunderhåll och investeringar i skol-, daghems- och andrakommunala fastigheter skulle öka markant. På statlig nivåskulle ROT-bidragen för samma ändamål kunna avvecklasparallellt med att en del av den statliga fastighetsskattenövergick till kommunerna.Möjligheten av att miljö- och hälsoklassa fastigheter börutredas. En miljö- och hälsodifferentierad fastighetsavgiftskulle kunna vara ett verksamt styrmedel i kommunernasmiljö- och hälsoförebyggande arbete.7.7 Information och utbildning -- ett allergicentrumInformation och utbildning är centrala delar i ettallergiförebyggande arbete. Kortsiktig intensiv informationkan öka allmänhetens kunskap och positiva inställning till attvilja åtgärda problemen. Långsiktig information handlar omatt ge allmänheten kontinuerlig information och om attutbilda viktiga målgrupper i samhället. Utbildningensmålsättning bör vara att ge olika yrkesgrupper sådanakunskaper om allergi och annan överkänslighet att de vill ochkan bidra till en miljö där personer med allergi och annanöverkänslighet kan må bra och där allergier inte utvecklas pågrund av skadliga ämnen i miljön. Informationen ochutbildningen kan knappast ges generellt utan behöverskräddarsys för olika grupper.Allergiutredningens (SOU 1989:76) förslag att inrätta ettallergicentrum bör tas upp för ny prövning. Ett sådantcentrum skulle i huvudsak ha följande uppgifter:Information och utbildning -- vilket innebär såvälkunskapsuppbyggnad som att information ges tillallmänheten.Forskning. Forskningen är spridd påmånga händer. En viktig uppgift för ett allergicentrum är attskaffa överblick över pågående allergiforskning och attgenom konferenser låta forskare, politiker, administratöreroch branschfolk m.fl. mötas.Samarbete. Att initierasamarbete och samordna är en mycket viktig uppgift. Detgäller sanordning av insatser inom kommun, landsting ochlokala allergikommittéer, olika myndigheter ochdepartement, berörda branscher och forskare, vidare olikaforskningsorgan, högskolor och yrkesmedicinska kliniker.Riksdagen fattade beslut om att ettfolkhälsoinstitut skulle bildas med ansvar för bl.a.allergifrågorna. allergiforskningsgruppsom presenterade en plan för hurallergiforskningen ska bedrivas, menar dock att behovetalltjämt är stort av ett särskilt allergicentrum där ettkoncentrerat arbete på allergi/överkänslighetsproblem isamhället ska kunna bedrivas. Allergiforskningsgruppenpekar i sin plan särskilt på behovet av tvärvetenskapligforskning och att kunskaperna från denna forskning samlasoch kan vidareförmedlas aktivt i samhället.7.8 Kommunala allergikommittéerEtt av krav gällde bildandet av lokalaallergikommittéer. Det finns ännu inget lagkrav eller allmänrekommendation om detta, men lokala allergikommittéer harändå bildats på gemensamt initiativ av , kommuner, landsting och andraintresserade, och finns i ca 45 av landets 284kommuner.Vi vet i en rad avseenden tillräckligt om orsaker till allergioch överkänslighet för att kunna vidta åtgärder och därmedförebygga allergier. Ett framgångsrikt allergiförebyggandearbete bygger på aktiva och engagerade människor.Allergikommittéernas uppgift ska vara att ta, driva på ochsamordna det allergiförebyggande arbetet.Allergiutredningens förslag om att allergikommittéerna skallupprätta och genomföra handlingsplaner för detförebyggande arbetet bör följas. förslagkan också ses i ljuset av kommunernas arbete medframtagande av kommunala . Målet föragendaarbetet är en bärkraftig utveckling där hänsyn tillmiljö och hälsa tas fullt ut. ''Underifrånperspektivet'' ochdelaktighet från olika grupper i samhället, inte minst barnoch ungdomar, betonas i agendaprocessen.Bildandet av kommunala allergikommittéer måste på alltsätt stimuleras.Under kommer Folkhälsoinstitutettillsammans med Apoteksbolaget, ,och Astma- och allergiförbundetatt genomföra en riksomfattande informations- ochutbildningssatsning. syftar till att höjakunskaps- och medvetandenivån när det gäller allergi ochhur man förebygger allergi, att förändra attityder ochbeteende samt minska sjuklighet. De 10 mest''allergianpassade'' kommunerna kommer att erbjudas ettpris. För att komma ifråga gäller bl.a. att kommunen har enallergikommitté och har upprättat ett handlingsprogram.7.9 Hälsobedömning av byggnads- och inredningsmaterialVi har en stor mängd ständigt nytillkommandebyggnads-, inrednings- och konsumentprodukter m.m. i vårinomhusmiljö. Dessa bidrar sannolikt till utvecklingen avallergi och annan överkänslighet hos befolkningen.Byggnads- och inredningsmaterial avger ångor av olika slag.Genom att ventilera kan man minska halten av flyktigaämnen i inomhusluften. Det bör dock vara självklart attmaterial som har en låg avgivning och är ''säkra'' är attföredra. För hög avgivning från olika material ställerdessutom ventilationen inför en omöjlig uppgift.Föroreningarna kan helt enkelt inte vädras bort.Därför bör obligatoriska krav ställas på tillverkare ochimportörer av byggnads- och inredningsmaterial vad gällerråvaror, tillsatser, emissioner och hälsobedömning.Byggproduktlagen har ändrats till följd av EU-anpassningen,men den ändringen berör inte detta krav. bör ocksåsom medlemmar i verka för stränga normer för bygg-och inredningsmaterial.I arbetsrum bör det vara självklart att vid ny- ochombyggnad installera öppningsbara fönster.Den förra regeringen tog initiativ till en byggfelsförsäkringsom trädde i kraft . Den innebär att det ärobligatoriskt för näringsidkare att teckna byggfelsförsäkringvid ny- och ombyggnad av flerbostadshus. Denna krävs ochgäller huset uppförts. Byggfelsförsäkringenbehöver löpande följas upp och utvärderas så att nödvändigakorrigeringar kan göras.7.10 Allergiframkallande ämnenEnligt Kemikalieinspektionens produktregister finns ca55 000 kemiska produkter i . Det totala antalet ämnenkan uppskattas till 10 000--20 000. Ett 80-tal ämnen finnsuppförda på Kemikalieinspektionens exempellista överallergiframkallande ämnen. Det totala antaletallergiframkallande ämnen i kemikalier är dock okänt.Generellt kan sägas att det är ett mycket litet antal ämnensom står för den överväldigande andelen avkemikalieanvändningen.En viktig förutsättning för att den enskilde, det allmännaoch företag ska kunna välja bort allergener är att produkteroch varor märks. Konsumenter måste kunna lita på att deprodukter de köper inte innehåller allergiframkallandeämnen. Produktinformationen måste förbättras genom attallergiframkallande ämnen alltid deklareras på produkten påett lättbegripligt sätt. Detta gäller både för kemikalier i stortsamt hushållskemikalier, kläder, läkemedel och livsmedel.Då detta innebär s.k. negativ märkning krävs någon form avpolitiskt beslut. Säkerhet måste också uppnås vad gällerbiomaterial, dvs sådana material som ansluts till, infogaseller ersätter biologisk vävnad (linser, konstgjorda leder,tandfyllningar etc). fattade ett viktigt beslut våren1994 som innebär att amalgam ska avvecklas till år 1997.Märkning/innehållsdeklaration av allergiframkallandeämnen i livsmedel fungerar rätt väl. EU-medlemskapethindrar inte fortsatt sådan märkning. En frivilligöverenskommelse som innebär att allergener i livsmedeläven fortsättningsvis kommer att deklareras, har slutitsmellan och livsmedelsbranschen. Dockkan inte ställa sådana krav på importerade livsmedel.Det är angeläget att som EU-medlem driver kravetpå gemensamma obligatoriska regler som innebär att allaallergener i livsmedel deklareras, samt att farligaazofärgämnen förbjuds.Ett problem när det gäller läkemedel är att särskildmärkning för kända allergiframkallande ämnen saknas.Textilier som innehåller formaldehyd måste förses medupplysning om att plaggen måste tvättas före användning.Sverige bör som EU-medlem verka för att gemensammagränsvärden fastställs för formaldehydavgivning från kläderoch andra textilier.Det är också angeläget att en heltäckande kartläggning avförekomst av allergiframkallande ämnen görs.7.11 ElöverkänslighetAntalet människor som arbetar framför bildskärmar ökarständigt. ökar de upplevda problemen medskadliga effekter av bildskärmsarbete. Dessa kan bestå avhudirritation, ögonbesvär, huvudvärk, yrsel, uttorkning avslemhinnor, ledbesvär m.m. och i de svårare fallen uppståröverkänslighet mot alla former av elektricitet.Vid bedrivs forskning kringproblemen med elektromagnetiska fält.Arbetarskyddsstyrelsen gjorde i samrådmed en framställning till regeringen om behovet avytterligare forskning.Det är nödvändigt att ta problemen med elöverkänslighetpå största allvar. Elöverkänslighet innebär ett handikapp somi de allvarligaste fallen har svåra konsekvenser. Det ärangeläget att stöd, exempelvis i form av elsaneringsbidragför bostaden, erbjuds så fort tillräcklig vetenskapligdokumentation föreligger.Många företag arbetar intensivt med attelsanera arbetsmiljön.7.12 Fukt- och mögelskadefondenFukt- och mögelskadefonden fick under den gångnamandatperioden en vidgad ram. Vissa förenklingar avregelverket genomfördes också för att minskaadministrationen.Fukt- och mögelskadefonden spelar en mycket stor rolloch kommer att behöva finnas kvar på minst nuvarande nivåunder överskådlig tid. Följderna för dem som drabbas avfukt- och mögelskadade hus är dramatisk och omfattande.Bortsett från att åtgärdskostnaderna för den enskilde ofta äroöverstigliga, har de senare årens debatt om sjuka husinneburit att oron för följderna av att bo i ett skadat hus ärstor och svårbemästrad. Köpare av hus är till övervägandedel unga människor och oron för de små barnenshälsotillstånd redovisas ofta i ansökningshandlingarna tillFukt- och mögelskadefonden. Den unga familjensekonomiska situation är ofta sådan att det inte finns någotannat alternativ än att bo kvar i det skadade huset. Det ärdärför av såväl sociala skäl som hälsoskäl nödvändigt attskadorna åtgärdas på ett fackmässigt sätt och att detta kangöras utan onödig tidsspillan och till en rimlig kostnad. Fukt-och mögelskadefonden bidrar till att så blir fallet. Antaletärenden till fonden har ökat.Det är KdS bestämda uppfattning att Fukt- ochmögelskadefonden ska finnas kvar på minst nuvarande nivå.Även med ett utökat produktansvar, längre garanti- ochpreskriptionstid m.m. kvarstår faktum att skadorna oftaupptäcks sent och att de till stor del har sin grund ibristfälliga byggnormer och otillräcklig kontroll. Skador tillföljd av byggfusk är inte ovanliga.7.13 LuftföroreningarI en japansk studie har det visat sig att barn som bor vidmotorvägar oftare utvecklar allergi. Likaså har en svenskundersökning visat att barn som bor i kommuner medmycket luftföroreningar har mer allergier än barn i samhällenmed renare luft. Dessa studier visar alltså att det är angelägetatt komma till rätta med luftföroreningar i den yttre miljönför att förebygga allergier. Höga halter kväveoxider, stoft etcfrån biltrafiken är ett allvarligt hälsoproblem i synnerhet istörre tätorter.Det är angeläget att komma tillrätta med dessa problem.KdS tog i den förra regeringen initiativ till tillsättandet avTrafik- och klimatutredningen (TOK). Denna utredning hari uppgift att lämna förslag till åtgärder för att åstadkommaen mer miljöanpassad trafikmiljö. KdS stöder utredningensförslag om att kommuner ska kunna besluta om s.k.miljözoner i känsliga tätortscentra. I våra stora städer böranvändning av ekonomiska styrmedel införas parallellt medutbyggd kollektivtrafik. KdS utvecklar sina tankegångarkring trafikpolitiken i en särskild motion.Ett annat luftföroreningsproblem som fokuserats undersenare år är vedeldning med pannor som inte ärmiljögodkända. Vedeldning utan ackumulatortank kan gehöga utsläpp av cancerframkallande kolväten. I tätbebyggdaområden, vid hus i svackor etc kan utomhusluften bli mycketohälsosam om många eldar med dåliga pannor. Därför är detnödvändigt att från statlig nivå fastställa normer förtypgodkända vedpannor.8.1 Malignt melanomDen snabbast ökande cancerformen är hudcancer, maligntmelanom, som förorsakas av att huden exponerats för alltförmycket solstrålning. Känsligast för att drabbas av dennacancerform är de människor som har liten pigmentering.Folkhälsan hotas här av de solvanor som etablerats underefterkrigstiden, med solsemestrar och solarier. Sjukdomenkan effektivt bekämpas genom information om hur man solarklokt och hur man klär sig, samt vikten av att inte brännahuden. Eftersom det kan gå årtionden mellan denstrålexponering som t ex ägde rum ett soligt sommarlov ibarndomen och utvecklandet av sjukdomen, är också härskolhälsovårdens informativa funktion och ansvar stort. Detär också väsentligt att i samarbete medStrålskyddsinstitutet och Cancerfonden utarbetarinformationsstrategier för att förebygga malignt melanom.Som vid annan cancer är det av stor vikt att tidigt upptäckaoch behandla sjukdomen. Detta måste särskilt beaktas inomprimärvården.9.1 Aborter samt HIV och andra sexuellt överförbarasjukdomarAntalet aborter är fortfarande mycket högt med stadigtöver 30 000 aborter . Glädjande nog har antalet aborterminskat , mer i vissa delar av landet än andra.Den abortförebyggande verksamheten bör ha hög prioritetinom folkhälsoarbetet. Arbetet med förebyggande avoönskade graviditeter och sexuellt överförbara sjukdomarmåste utgå från en helhetssyn, som innefattar ändradevärderingar och attityder, samt en medveten ansvarighet, inteminst hos männen.Från början av 1980-talet har ca 3700 HIV-fall registrerats i och av dessa har 940 utvecklatAIDS. Syfilis och gonorré förekommer mycket lite, ochantalet nya klamydiafall har stadigt minskat , menär ändå vanligare än gonorré någonsin varit, framför allt iåldersgrupperna 15--. Den vanligaste sexuellt överfördasjukdomen är kondylom, en virusinfektion som kräverlångtidsbehandling. Det är särskilt oroande att antalet fall avklamydia och kondylom ökar bland ungdomar.Det samlade arbetet mot HIV och andra sexuelltöverförbara sjukdomar har riksdag och regering delegerat tillFolkhälsoinstitutet, som genom en serieinformationskampanjer har verkat för en höjd kunskapsnivåhos allmänheten. Genom riktade kampanjer har man försöktnå viktiga riskgrupper.Betydelsen av ungdomsmottagningarna,preventivmedelsrådgivningen och skolhälsovården bör lyftasfram. Samtal och upplysning kan här kombineras medsubventionerade preventivmedel för den som önskar. Dengratisutdelning av kondomer som skolsköterskor ochpreventivmedelsrådgivningar har bör fortsätta.Förebyggande satsningar bör riktas till olika åldersgrupperoch till båda könen.10.1 Kost och motionMånga sjukdomar är relaterade till våra kost- ochmotionsvanor. Generellt sett innehåller vår kost för mycketfett och för lite fibrer. kan man dockurskilja en viss förbättring av svenska folkets kostvanor. Viäter nu mer frukt och grönsaker. Det finns fortfarande storaskillnader i kostvanor mellan olika befolkningsgrupper.Högutbildade har t.ex. bättre matvanor än lågutbildade, barnoch ungdomar har bättre än vuxna.Också motionsvanorna skiljer sig på liknande sätt mellanolika befolkningsgrupper. Idealiskt vore om hela svenskafolket ägnade sig mer åt vardagsmotion. servi risker för en polarisering mellan en stor grupp som rör sigallt mindre och en annan som ägnar sig åt överdrivenkroppskultur och träning, med de skador som följer av det.Både kost- och motionsvanor grundläggs . Detär därför viktigt att stödja ideella föreningar, som scouterna,, skid- och ochidrottsföreningarna, att låta barn och ungdom tidigt fåpositiva upplevelser av friluftsliv samt lek och idrott. Som iså många andra avseenden har skolhälsovården och skolansundervisning en viktig del av ansvaret också för denna delav folkhälsoarbetet. Utan tvivel är familjens betydelse för attgrundlägga goda kost- och motionsvanor för de flesta heltavgörande.Livsmedelsbranschens frivilliga märkning av fiberrika ochfettsnåla produkter är ett steg i rätt riktning för att underlättamänniskors val av en mer hälsosam livsstil.Den breda, folkliga idrottsutövningen bör stödjas framförden smalare elitidrotten. Elitidrottarna har en stor uppgiftsom förebilder för en sund livsstil, men ur ettfolkhälsoperspektiv är det långt viktigare att bereda mångatillfälle till avkoppling, vardagsmotion och ökad livskvalitetgenom idrotten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hälsoaspekterna bör vägatyngre än frihandelsaspekterna,2.