mot · GI02A256 · 1995-01-25 00:00:00 — Arbetsmarknadsläget för arbetshandikappade är nu meroroande än kanske . Även om det finns en delljusningar på arbetsmarknaden, så kommer vi under lång tidframöver att ha en hög allmän arbetslöshet och ett betydandeantal arbetslösa i olika temporära åtgärder. Regeringenföreslår också en del breda åtgärder och stimulanser för attfå fler arbetslösa i arbete. Det finns dock uppenbara risker föratt dessa breda insatser förstärker utslagningen och placerararbetshandikappade ännu längre bak i arbetslöshetsköerna.Samtidigt har omstruktureringar och rationaliseringarmedverkat till att många lämpliga ingångsjobb förarbetshandikappade har försvunnit i arbetslivet under desenaste åren. Kraven på flexibilitet och kompetens iarbetslivet har också förstärkts betydligt. Sammantaget hardetta medverkat till en utveckling där arbetshandikappade numöter allt större svårigheter. 45.000 arbetshandikappadeutan arbete är registrerade som arbetssökande vid landetsarbetsförmedlingar . harförtidspensioneringarna ökat för att totaltomfatta drygt 400.000 personer i yrkesverksam ålder.Mot den här bakgrunden är det svårt att förstå attregeringen nu inför /96 inte villutnyttja möjligheter att erbjuda fler arbetstillfällenför arbetshandikappade. Regeringen väljer i stället att enbartställa ökade och därmed mycket kraftiga ekonomiskaresultatförbättringskrav på Samhallkoncernen. Medutgångspunkt från att redan lever med småekonomiska marginaler finns det uppenbara risker för att deökade ekonomiska kraven skapar betydande obalanser iSamhalls måluppfyllelse. Å ena sidan kan dessa kravmedverka till att rekryteringen till påverkas negativti den betydelsen att grupper med svårare funktionshinderinte ges möjligheter till arbete. Å andra sidan kan ävenSamhall-företagens incitament för att jobba med deanställdas övergångar till övriga arbetslivet försämras.Samhall har uppvisat en oerhört positivutveckling vad gäller koncernens samtliga fyra målområden.En kraftigt ökad orderingång och en stabil ekonomi harmöjliggjort att kunnat öka antaletarbetshandikappade anställda med ca 1.000 personer underåret. har totalt 29.000 arbetshandikappadeanställda. Inte minst har satsning på nyaverksamheter inom service- och tjänsteområdena bidragit tilldenna positiva utveckling. av rekryteringen till Samhallhar avsett de prioriterade grupperna att jämföra med måletom . Med tanke på arbetsmarknadsläget är detsärskilt anmärkningsvärt att lyckats såväl med övergångarna. är det nästan avde anställda eller närmare 1.400 personer, för vilka Samhallkunnat fungera som ett steg ut i det övriga arbetslivet.Förutom den personliga utveckling detta inneburit förberörda anställda har det också direkt skapat möjlighet förandra arbetslösa arbetshandikappade att få arbete inomSamhall. Även när det gäller ekonomin har under1994 kunnat prestera ett resultat som ligger väl i linje medde långsiktiga krav som tidigare fastställt.Vad vi har erfarit har nu bedömt att man haraffärsmässiga förutsättningar att öka antalet arbetstillfällenför arbetshandikappade med storleksordningen 1.500 nyajobb under det förlängda /96 (18 månader).Enligt redovisning skulle statens marginalutgift fördessa ytterligare arbetstillfällen uppgå till ca 110.000kr/arbetstillfälle, vilket alltså ligger klart under dengenomsnittliga merkostnadsersättningen för ettarbetstillfälle inom . Det intressanta är också attjämföra denna marginalutgift med alternativen A-kassa ochlångtidssjukskrivning för den arbetslösearbetshandikappade. En sådan jämförelse visar att statensoch socialförsäkringssektorns nettoutgifter blir ca 60.000 krlägre vid en Samhallanställning. Enligt min uppfattning finnsdet såväl arbetsmarknadsersättning till om 165miljoner kronor ger 1.500 arbetstillfällen förarbetshandikappade. avlyfts alltså statsbudgetenoch socialförsäkringssektorns kostnader innebärande entotal nettovinst om ca . Jag utgår ifrån atten utökning med 1.500 arbetstillfällen inte får fulltgenomslag , varför behovet avmerkostnadsersättning till /96 bör kunnabegränsas till , vilket lämpligen kanomfördelas från medel för arbetsmarknadsinsatser.Enligt den av den förra regeringen och riksdagenfastställda långsiktiga planeringen för förbättra sitt ekonomiska resultat med 187,5miljoner kronor för det 18 månader långa budgetåret1995/96. Regeringen föreslår att åläggs enytterligare resultatförbättring om förden nu aktuella perioden. En senareläggning avutbetalningen av merkostnadsersättningen till ochden ökade arbetsgivaravgiften för att finansiera EU-medlemsavgiften förstärker dessutom ytterligareresultatförbättringskraven på medstorleksordningen . Enligt min uppfattning är enresultatförbättring om totalt för alltför kraftig för att man skallkunna värna om verksamhetsidé och ligga på enfortsatt hög nivå vad gäller övergångarna till övrigaarbetslivet. Resultatförbättringskravet bör begränsas till 400Mkr, vilket ändå är en fördubbling jämfört med tidigare krav.Detta kan dock motiveras av att Samhallkoncernen nu har enmycket bra resultatutveckling.Mot bakgrund av vad jag tidigare framhållit anser vi attSamhalls möjlighet att erbjuda arbetstillfällen för ytterligare1.500 arbetshandikappade under 18-månadersperioden1995/96 bör utnyttjas. För att skall kunna klara dettaoch vidmakthålla balansen i sin måluppfyllelse vadgäller rekrytering och övergångar föreslår jag att för1995/96 erhåller utöver vad regeringenförslagit. Härvid måste då , i enlighet med vad jagtidigare redovisat, beaktas att detta leder till besparingar påandra delar av statsbudgeten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt i enlighet med vad i motionen anförts underanslaget B6. Bidrag till utöver vad regeringenföreslagit anslår för /96.