mot · GI02Ub615 · 1995-01-25 00:00:00 — Den svenska läkarutbildningen har varitdimensionerad för en expansion av hälso- och sjukvården.De senaste årens strukturförändringar inom sjukvården, samtavsaknad av neddragning av läkarutbildningen har lett manifest läkararbetslöshet.Det finns ca 1 100 läkare registrerade somarbetssökande vid arbetsförmedlingar runt om i landet. Avdessa är 900 arbetslösa och 200 har korta vikariat.Farhågorna för ett väsentligt läkaröverskott har såledesbesannats, överskottet kommer ytterligare att öka. Trots atttecken till denna utveckling funnits sedan mitten av 80-talethar andelen nybörjare på läkarlinjen successivt ökat. 1989skedde en ökning från 845 till 925, beräknas antaletnybörjare till 1 000! Till detta kommer ett väsentligt tillskottav utländska läkare. har ca 250utländska läkare fått svensk legitimation.Läkare har svårt att fullfölja sin grundutbildning, detfinns inte platser för allmäntjänstgöring (AT). Det innebär attde läkare som går eller skall påbörja sin läkarutbildninginte får möjlighet att ta ut sin legitimation -- dyra studieårkastas bort. rekryteras enbart ca 500 läkareper år till den specialistutbildning (ST) som läkare genomgårefter legitimation.Med ett tillskott av mer än 1 000 läkare och enpensionsavgång på ca 300--400 riskerar arbetslöshetenvid , förutsatt att inga ytterligare nedskärningardrabbar sjukvården, att vara flera tusen. Kostnaden för enutbildning som aldrig kommer till användning blir stor.Utbildningen av läkare är en av samhällets absolut dyrasteutbildningar.En arbetsgrupp inom Social- ochUtbildningsdepartementen gjorde en bedömningav tillgång och efterfrågan på läkare (Ds1994:57). Arbetsgruppen räknade med att hälso- ochsjukvårdskostnaderna skulle öka med 1--per årfr.o.m. , som den privata sektorn av hälso-och sjukvården och den medicinska forskningen skulleerbjuda en växande arbetsmarknad. Trots dessa optimistiskaantaganden fann gruppen, att ett visst läkaröverskott vartroligt åren 2000--2010, och att en tillfällig minskning avläkarutbildningen var möjlig.Optimismen i arbetsgruppens utgångspunkter står i bjärtkontrast till förslagen i årets budgetproposition.Försörjningsbalansen räknar med en minskning av denkommunala konsumtionen för både 1995 och1996 och högskolan får vidkännas minskning av sitt anslag.Därtill kommer att antog enlagstiftning som hindrar privat etablering av såväl husläkar-som specialistpraktik. kommer förslag omytterligare åtstramningar av den privata vårdsektorn attframläggas för . Landstingen som har detekonomiska ansvaret för både offentlig och privat vård är, imotsats till arbetsgruppens antagande, utsatta för rejälaekonomiska nedskärningar. Framtidsutsikterna för deutbildade läkarna ter sig därmed mycket dystra inom bådestatlig, landstingskommunal och privat sektor.Det är mot denna bakgrund angeläget att under en periodminska intagningen till läkarutbildningen påtagligt. Enhalvering av antalet utbildningsplatser genom att intagningtill utbildning endast sker en gång bör göras snarast.Av hänsyn till de stora pensionsavgångarna i läkarkårenmed början omkring måste emellertid fakulteternasutbildningskapacitet till största delen bevaras. Medel bördärför delvis omfördelas från anslagen för grundutbildningtill forskarutbildning och forskning, fortbildning avspecialistkompetenta läkare och komplettering av utländskaläkares kompetens. Det sistnämnda motiveras av att deutländska läkarna (med utbildning utanför EU-området) ärden grupp som drabbats hårdast av arbetslösheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om minskning av intagningen tillläkarutbildning.