ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02A23 · 1995-02-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:136 Överklagande av beslut enligt arbetsmiljölagen Regeringen föreslår i propositionen att överklagande närdet gäller Arbetarskyddsstyrelsens beslut som avsertillverkare, importörer eller leverantörer av tekniskaanordningar eller farliga ämnen skall flyttas från regeringentill förvaltningsdomstol. Förslagen föranleds av Sverigesmedlemskap i och deras säkerhet är inte enbart en konsumentfråga.Många varor används i arbetslivet och blir då ettarbetsredskap/verktyg. Säkerheten för varor är då inte enbarten fråga om konsumentskydd utan också enarbetsmiljöfråga. Frågan är då vilken instans som hartillräcklig kompetens för att bedöma en varas säkerhet så attden inte i något skede blir till skada för användaren.Definitionen på produktsäkerhet är enligt propositionen''krav på att produkter skall erbjuda betryggande säkerhetmot ohälsa och olycksfall när de släpps ut på marknaden elleravlämnas för att tas i bruk''.Hittills har överklagandena varit väldigt få. Regeringensom sista överklagningsinstans har kunnat göra enbedömning med hjälp av kompetent expertis. Någon sådankompetens finns inte vare sig i länsrätter ellerkammarrätter. Det torde också vara svårt att bland de 24länsrätterna kunna upparbeta och bibehålla kompetens medtanke på att antalet fall är ganska få. Däremot skulle en avkammarrätterna kunna bygga upp en sådan kompetens.Utgångspunkten när det gäller frågan om huröverklaganden skall göras måste vara användarnas intresseav säkerhet mot ohälsa och olycksfall.Överklagandeinstanserna måste vara kompetenta och kunnaarbeta med snabbhet. När det nu är tvingande attöverklagandeordningen ändras på grund av EU-medlemskapet förordar att man tillämpar enordning där överklaganden av Arbetarskyddsstyrelsensbeslut skall göras till Kammarrätten. Kammarrätten skulleockså kunna inhämta förhandsavgörande från . Det betyder att överklagandekedjan blirYrkesinspektionen, Arbetarskyddsstyrelsen och i sista handKammarrätten. En enda av kammarrätterna skall ta hand omdessa ärenden. Om ordningen med att ha Kammarrätten somförsta och sista överklagandeinstans efter myndighet stridermot normal praxis bör undantag göras för beslut enligtarbetsmiljölagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om enkammarrätt som överklagandeinstans i stället för regeringen.
mot · GI02Bo7 · 1995-02-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:135 Ändrade ersättningsregler i lagen (1983:292) om införande av vattenlagen (1983:291) gäller att en person som fick tillstånd tillett kraftverksföretag har rätt till ersättning för vissakostnader som uppkommer för honom om villkoren förföretaget ändras. Det gäller exempelvis om företagarenåläggs nya förpliktelser i form av fiskevårdande åtgärder.Detta ligger helt i linje med synsättet att en person som harfått tillstånd till ett kraftverksföretag måste för sinekonomiska och tekniska planering kunna utgå från atttillståndet kommer att fortsätta att gälla i enlighet med devillkor som ursprungligen fastställdes av domstol.Vattenlagen bygger också på principen att en dom omtillstånd till ett vattenföretag gäller (15 kap.1 § vattenlagen).I propositionen föreslås att en innehavare av ett tillståndsom meddelats i fortsättningen inte skall ha rätttill ersättning för åtgärder av nu nämnt slag som han åläggsatt utföra till följd av en senare omprövning av tillståndet.Regeringen motiverar lagändringen med att hänsyn måste tastill miljön och att staten inte har råd att hålla de drabbadekraftverksägarna skadeslösa.Moderata Samlingspartiet driver en aktiv ochansvarskännande miljöpolitik. Om det t.ex. behövsbiotopförbättrande åtgärder i de utbyggda älvarna skallsjälvfallet sådana åtgärder komma till stånd. Men vi anser attde förbättringar som behöver vidtas aldrig får ske till prisetav att grundläggande rättsstatliga principer sätts åsido. Denenskilde kraftverksägaren, som genom lagakraftvunnen domfått sina förpliktelser gentemot det allmänna bestämda ochpreciserade, måste kunna lita på att domen gäller föröverskådlig framtid. Han skall inte behöva riskera attförutsättningarna för hans företagande senare rubbas genomatt tillståndet på ett för honom ekonomiskt betungande sättomprövas med stöd av senare tillkommen lagstiftning.Vi bestrider inte att de miljöfrämjande åtgärder somregeringen vill uppnå genom lagförslget i propositionen kanvara angelägna. Men av skäl som ovan angivits kan vi integå med på att kostnaderna för dessa åtgärder skall drabbaenskilda på ett orättfärdigt sätt. Enligt vår mening börriksdagen därför avslå propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1994/95:135 i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GI02Kr3 · 1995-02-10 00:00:00 — med anledning av skr. 1994/95:127 Ungdomsfrågor När det handlar om Ungdomsfrågor så finns det oftastväldigt lite konkreta förslag, så också i detta fall. Det är baranär det gäller de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som vikan hitta ett par förslag. Det är ju i och för sig bra eftersomungdomar i stor utsträckning är arbetslösa . är detbara utredningar och arbetsgrupper som tillsätts för att utredaproblemen.Vad gäller betygssystemet är det väldigt viktigt att någonform av översyn görs . Som situationen ser ut nufinns det tre olika betygssystem vilket gör att lärare ellerelever varken vet ut eller in. Det är under all kritik att tvåolika regeringar har förändrat betygssystemet på detta sätt.När frågan om universitet och utökade platser diskuterasglöms distansutbildningen helt bort. Vi tror den har mångamöjligheter. Den kan lätt utvecklas med hjälp av ny tekniksom datorer och modem.Det är underligt att först fastställa att ungdomar har dehögsta bostadskostnaderna i dagens samhälle och att hälftenav alla socialbidragstagare är . Varför då minskabostadsbidragen för en redan utsatt grupp? Det är dock braatt det nu finns insikt om att det behövs fler bostäder förungdomar i enklare standard. Tråkigt bara att de billigarelägenheter som tidigare fanns i städernas centrala delar nu ärrivna.I och med allergier bör regeringen dels ta upp att trafikenär en av orsakerna till allergierna och förslag på hur dettaskall åtgärdas.Vi önskar att större vikt läggs på brottsförebyggandeåtgärder när det gäller ungdomar och brott.Det är märkligt att de totalvärnpliktiga får utökadereseförmåner -- en fri resa varje tjänstgöringsfri helg -- närrabatten för studenter helt och hållet dras in. börbehållas.I övrigt hänvisar vi till vår motion 1994/95:Fi417 omungdomar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bevarande,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att större vikt skall läggas påbrottsförebyggande åtgärder,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafikens betydelse föruppkomsten av allergier,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av betygssystemet.
mot · GI02L22 · 1995-02-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:134 Höjning av anläggningshavarnas ansvarsbelopp för atomskador Kärnkraftsindustrin betalar inte sina kostnaderI dag subventionerar staten, dvs. skattebetalarna,kärnkraften eftersom industrin själv inte står förförsäkringskostnaden. Industrin står endast för en kostnad påmaximalt vid en olycka. Regeringenföreslår nu att den höjs till . Kostnadendärutöver får drabbade länder och enskilda stå för.Kostnaden för en kärnkraftsolycka försvinner i framtidensdunkel. Den enda erfarenhet vi har att grunda vårakostnadsuppskattningar på är olyckan i Tjernobyl.Kostnaden för den olyckan är okänd av flera skäl -- mer ellermindre seriösa gissningar på mellan 200 och 800 miljarderkronor finns.Men hur värdera det ovärderliga? Vad är kostnaden förtusentals barn med leukemi eller sköldkörtelcancer? Vad ärkostnaden för kvadratmil av markområden som inte ärbeboeliga eller odlingsbara i hundratals, kanske tusentals år?Det vi kan konstatera är att det belopp som industrin i dagbehöver stå för en är försvinnnade liten andel av det somkrävs.Kärnkraft är olönsam och miljöfientligVänsterpartiet har tidigare vid ett flertal tillfällen lagtmotioner om att kärnkraftsindustrin skall stå för sina egnakostnader. Helst skulle vi vilja att denna verksamhet stod försina egna kostnader redan detta budgetår.Problemet är att om kärnkraftsindustrin i Sverigeomedelbart tvingades ta sitt ansvar skulle den få så högaförsäkringskostnader att drift av kärnkraftverk omedelbartblev en förlustbringande näring. Det skulle innebäraomedelbar stängning av våra kärnkraftverk.Ur säkerhetssynpunkt är detta önskvärt -- problemet är attdet skulle också innebära ett sammanbrott för landetsenergiförsörjning. Vilket i sin tur leder till förödandeekonomiska och ekologiska svårigheter.Detta är ett svårt dilemma. I denna situation somkärnkraftsanhängarna bland , ochSocialdemokraterna skapat föreslår attansvarsbeloppet nu höjs till den högsta ansvarsgräns somgäller i -- det är den holländska nivån på 2,7 miljarderkronor.Regeringen grundar sin bedömning av högsta möjligaansvarsgräns på uppgifter från SvenskaAtomförsäkringspoolen. Vår bestämda uppfattning är attkapaciteten på försäkringsmarknaden klarar en nivå på 2,7miljarder kronor. Det finns exempel på attförsäkringsmarknaden klarar åtagande som resulterar iutbetalningar på hundratals miljarder.Regeringen bör få i uppdrag att återkomma med förslagom hur ansvarsbeloppen successivt skall höjas fram till år2010. Målet skall vara att industrin skall stå för kostnaderna.I takt med att reaktorerna stängs av kan detta vara möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar höja anläggningshavarnasansvarsbelopp till 2 (248 miljoner SDR) peratomolycka,2. att hos regeringen begär förslag om huransvarsbeloppen successivt skall höjas fram såatt anläggningshavarna tar hela kostnadsansvaret.
mot · GI02L24 · 1995-02-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:134 Höjning av anläggningshavarnas ansvarsbelopp för atomskador ståndpunktMiljöpartiet de Gröna har i särskild motion(1994/95:L606) redogjort för sina synpunkter påatomansvarighetslagen. I motionen anför vi attansvarsbeloppet bör höjas så att det täcker kostnader för enkärnkraftsolycka. Ansvaret för eventuella olyckor ska inteåligga de skadelidande eller staten utan kärnkraftsindustrinsjälv (detta är inget annat än ''polluter pay principle'',antagen av såväl och EU som FN och ).Ett rimligt ansvarsbelopp blir --med en sådan nivå skulle marknaden själv avgöra de verkligakostnaderna för kärnkraften. Också med det nya förslaget på1 925 miljoner, ligger den svenska ersättningsnivån långtunder t ex den tyska, den nederländska, den schweiziska ochden amerikanska.Samråd med grannländerUtöver det i vår partimotion anförda omatomansvarighetslagen, vill vi särskilt markera vikten avsamråd med våra grannländer i atomansvarighetsfrågan. Enerfarenhet att dra av är att kringliggandeländer kan drabbas mycket hårt av en kärnkraftsolycka, ochatt de skadestånd som då betalas ut är alldeles otillräckliga.Särskilt har reagerat kraftigt på otillräcklighetenbåde i nuvarande atomansvarighetslag och i det liggandeförslaget från regeringen. I det danska beslutB:41 från 940526 krävs full ersättning för skador i Danmarkvållade av en svensk kärnkraftsolycka. Beslutet stipulerarockså samråd med i denna fråga. Iregeringens lagförslag finns ingen passus om särskildersättning till drabbade grannländer, och något samråd meddanska regeringen har enligt den danska justitieministernheller inte skett. Detta finner vi anmärkningsvärt, inte minstmot bakgrund av att och i oktober 1986skrev under ett bilateralt avtal om informationsutväxlinggällande kärntekniska anläggningar. Det är också en dåliggrund för framtida relationer med sina grannländer.Förslag till tillägg i atomansvarighetslagen (1968:45)Förslag till tillägg till nuvarande lydelse:För innehavaren av atomanläggning i äransvarigheten enligt denna lag full kostnadsersättning förskador utanför gränser, vållade av atomolycka. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av samråd med våragrannländer i atomansvarighetsfrågan,2. att hos regeringen begär förslag om sådanttillägg till atomansvarighetslagen (1968:45) att förinnehavaren av atomanläggning i är ansvarighetenenligt denna lag full kostnadsersättning för skador utanförSveriges gränser, vållade av atomolycka.
mot · GI02N10 · 1995-02-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:118 Lagstiftning med anledning av anslutning till Europeiska atomenergigemenskapen Under den förra mandatperioden genomfördesförändringar av lagstiftningen på kärnteknikområdet somgav möjlighet att hindra lagring av använtkärnbränsle eller kärnavfall från andra länder inom Sverige.Detta följs nu upp med ytterligare skärpningar i sammariktning. I dessa delar är propositionen i huvudsak bra.Därutöver föreslår regeringen införande av en ny 8 a § ikärntekniklagen. Den bestämmelsen innebär att regeringenkan föreskriva att tillstånd för kärnteknisk verksamhetförenas med de villkor som regeringen anser behövs för atttillämpa försörjningsreglerna i Euratomfördraget.Den nya bestämmelsen innebär att tillståndsgivningen förkärnteknisk verksamhet kommer att vara beroende avagerandet i en helt annan verksamhet som styrs avförsörjningsreglerna i Euratomfördraget. Enligt vår meninginnebär detta att tillståndsgivningen för kärntekniskverksamhet kommer att vila på en osäker grund. Deinblandade parterna kommer att få sämre möjligheter attöverblicka de framtida konsekvenserna av lagstiftningen änvad de har i dag.På energipolitikens område är det särskilt viktigt medtydliga spelregler och maximal trygghet för såvälproducenter som konsumenter av energi. För att förbättramöjligheterna att bevara välfärden genom en ökadekonomisk tillväxt är det nödvändigt att följderna av denlagstiftning som omfattar energiområdet är möjliga attförutse.Enligt vår mening finns det ingen anledning att anknytaförsörjningsreglerna i Euratomfördraget tilltillståndsgivningen i kärntekniklagen. Fördraget omfattarinte kärnteknisk verksamhet och kärntekniklagenstillämpningsområde innefattar inte försörjningsfrågorna.Euratom Safeguard Directorate (ESD) och Euratomsförsörjningsbyrå (EFB), som kontrollerar att reglerna iEuratomfördraget efterlevs, utövar även tillsyn av företagoch anläggningar som inte omfattas av kärntekniklagen.Exempel på sådan verksamhet är utarmat uran som användssom balansvikt i flygplan och vid porslinstillverkning förfärgning av produkter. Genom att anknyta tillkärntekniklagen säkerställs inte att ESD kan utöva kontrolläven inom dessa områden.Reglerna i Euratomfördraget är, till skillnad frånöverenskommelser inom ramen för (), av överstatlig karaktär. Det innebäratt reglerna gäller som lag inom EU, vilket också framgår avpropositionen. Nationell lagstiftning är därför intenödvändig för att reglerna skall gälla också i Sverige.Lagstiftning som motsvarar förslaget till 8 a §kärntekniklagen, saknar också därför motsvarighet i övrigaEU-länder.Med hänsyn till vad som ovan framförts finner vi denföreslagna 8 a § i kärntekniklagen både felaktig och onödig.Riksdagen bör därför avslå propositionen i denna del. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget till ny 8 a § i kärntekniklageni enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02N11 · 1995-02-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:118 Lagstiftning med anledning av anslutning till Europeiska atomenergigemenskapen Euratomfördraget upprättades , medRomfördraget. Euratoms uppgift var ursprungligen att bidratill en snabb tillväxt av kärnkraften inom gemenskapen. Detär dock bara hälften av medlemsländerna som har valt attskaffa egna kärnkraftsverk. Förhållandena är sedan längehelt annorlunda än när fördraget undertecknades. Behovet avforskning kring kärnkraft är ett annat än . Synenpå kärnkraften som energikälla är dessutom en helt annan.Behovet av att centralt fördela urantillgångarna finns inteheller då det råder ett stort överskott på marknaden ochdenna situation förutsätts bestå.Dessa faktorer har lett till att fördraget är föråldrat ochotidsenligt. Delar av fördraget tillämpas inte överhuvudtagetenligt bokstaven, utan enligt en successivt utvecklad praxis.Euratom har bl a till uppgift att säkerställagemenskapens försörjning med kärnbränsle och att övervakastrålskyddsarbetet och kärnsäkerheten.De uppgifter som Euratom har kan mycket välöverlåtas till andra organ på såväl nationell sominternationell nivå. En överlämning av fördragetsansvarsområden till nationell nivå stämmer väl överens medden s k närhetsprincipen som är inskriven i (art. 130r). Principen innebär att beslut aldrig ska fattas påhögre nivå än vad som är nödvändigt. Andra frågor inomfördragets ansvarsområde bör överlåtas till internationellaorgan. har ett övergripande ansvar förkärnsäkerhetsfrågorna. Det finns ingen anledning till attdessa uppgifter ligger inom både Euratom och . Detsamma gäller ickespridning av materialsom kan användas till kärnvapenframställning.Euratomfördragets roll inom EU stämmer knappastöverens med den svenska ambitionen att avvecklakärnkraften . bör aktivt verka för attfördraget avvecklas i sin helhet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om närhetsprincipen och Euratom,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivt bör verka förEuratoms avveckling.
mot · GI02N12 · 1995-02-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:118 Lagstiftning med anledning av anslutning till Europeiska atomenergigemenskapen Jag föreslår att 5 a § lagen (1984:3) om kärntekniskverksamhet ändras så att den omfattar ett generellt förbudmot införande av utländskt kärnavfall till Sverige.Regeringen bör återkomma med förslag till ändring avkärntekniklagen där det svenska beslutet om avveckling avkärnkraften läggs fast.Kravnivån i kärntekniklagen måste vara minst lika högsom i miljöskyddslagen. Regeringen bör göra en översyn avkravreglerna i kärntekniklagen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i 5 a § kärntekniklagen att den även omfattar ettgenerellt förbud mot införande av utländskt kärnavfall iSverige,2. att hos regeringen begär en översyn avkravreglerna i kärntekniklagen.
mot · GI02N9 · 1995-02-10 00:00:00 — med anledning av skr. 1994/95:116 Konvention om kärnsäkerhet Det är oklart vad som i konventionen avses med begreppetolycka. Begreppet används i svensk rätt iatomansvarighetslagen och där avses ''en händelse eller enserie händelser med samma ursprung''. Denna definition harrönt hård kritik eftersom det är oklart hur naturligaförändringar t.ex. i berggrunden beaktas isammanhanget. Med hänsyn till att begreppet olycka harifrågasatts i svensk rätt är det angeläget att eftersträva enklarare skrivning än vad konventionen erbjuder.Kravnivån på det beslutsunderlag som ska finnas inför etttillstånd till kärnenergianläggningar är alltför låg och detställs inte några egentliga krav på säkerhetsanalysenskvalitet. I artikel 19 står det att ''det första tillståndet att drivaen kärnenergianläggning grundas på en lämpligsäkerhetsanalys''. Frågan är dock vad som avses medlämplig. Begreppet ''lämplig'' skapar utrymme för riskfylldaavvägningar av behov och kvalitet. Subjektiva värderingarutifrån tillståndssökarens ekonomiska förmåga respektivenationella avvikande utformningar kan svårligen hindrasmed den nuvarande skrivningen. Det är helt oacceptabelt attnationella bristfälliga säkerhetsanalyser kan komma attbetraktas som lämpliga, trots att de i belysning avinternationella kunskaper inom området håller för lågkvalitet. Säkerhetsanalysens centrala roll föranleder attkravnivån inte får vara annan än den högsta möjliga.Regeringen bör återkomma med förslag till lag med högrekravnivå.I artikel 19 anges att drift, underhåll, inspektion ochprovning av en kärnenergianläggning ska utföras iöverensstämmelse med godtagna förfaringssätt. Det framgårdock inte vad som avses med begreppet ''godtagnaförfaringssätt''.Sekretessreglerna i konventionen är inte förenliga medsvensk rätt. Det framgår inte var gränsen ska gå mellan skyddav uppgifter och allmänhetens insyn. ochBrundtlandkommissionen förklarar att det är mycketbetydelsefullt att skapa former för öppna beslutsprocesserbl.a. med hänvisning till s.k. Environmental ImpactAssessment (MKB). Detta står inte i förening form. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt regeringen bör verka för att konventionen ändras så attbegreppet olycka definieras tydligare och kravnivån påbeslutsunderlag för tillstånd till kärnenergianläggningarhöjs,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begreppet godtagna förfaringssättvid drift, m.m. av kärnenergianläggning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sekretessreglerna i konventionenom kärnsäkerhet.
mot · GI02T25 · 1995-02-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:128 Ändring i telelagen (1993:597), m.m. Vi instämmer i propositionens förslag till ny lagtext menmotsätter oss den förändrade tolkningen av lagen somregeringen ger till känna i propositionen på sidan 7, sistastycket.Regeringens tolkning är att t.ex. auktionsförfarande intekan användas vid fördelning av frekvensutrymme. Dettamedför att den bedömning skall göra,efter en allmän inbjudan till ansökan, i slutänden blir ytterstsubjektiv beträffande innehållet i den eller de tjänster somskall erbjudas via frekvensutrymmet.Det är inte möjligt för styrelsen att i detalj kunna vägaolika tjänster mot varandra med hänsyn till de krav somregeringen anser skall vara vägledande. Svårigheter uppståräven i de fall en tillståndshavare förändrar innehållet av detjänster som erbjuds via det aktuella frekvensutrymmet, ochen ny bedömning enligt de anvisade kriterierna skulle ge ettannat resultat . Ett auktionsförfarande kandärvidlag, vid en slutlig bedömning av tillståndsansökan,utgöra den mest objektiva fördelningsgrunden.Vi motsätter oss således den förändrade tolkning av lagenstillämpning som regeringen ger till känna i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändring i telelagen.