mot · GI02Fö201 · 1995-01-25 00:00:00 — SammanfattningFred är inte bara målet utan också vägen. Därför tarMiljöpartiet avstånd från våld som ett sätt att lösa konflikter.Erfarenheterna av vapenanvändning vid konflikter är djuptnedslående. Vapenutveckling och ökad militarism har påintet sätt lett till fred eller mänskligare relationer mellan folkoch nationer. Snarare har militarismen lett till mänskligförnedring och oändligt lidande, trots att det nästan alltidhävdats att det militära våldet använts i det godas tjänst.Miljöpartiet de gröna förordar en försvarsorganisation somär inriktad mot en bred hotbild och som baserar sig på envärnplikt som utvecklas till en allmän värntjänst för bådekvinnor och män. Regeringen föreslår i budgetpropositionen(1994/95:100 Bilaga 5) en besparing inom försvaret somuppgår till . För en tolvmånadersperiodblir besparingen . Merparten avbesparingarna drabbar det militära försvaret, vilketMiljöpartiet anser är helt riktigt, men besparingen går attgöra större. de gröna redovisar vårabesparingsförslag i den budgetmotion vi har lagt. Vi anser atttyngdpunkten på den besparingen ska göras på materialsidant ex JAS- projektet. anser att delserie tre i inte ska genomföras med hjälp av statligdelfinansiering.1 HotbilderSäkerhetspolitik gäller inte enbart militära frågor.Orsakerna till krig och konflikter är ofta av ekonomisk,ekologisk, religiös eller kulturell natur. För människor iSverige är de militära hoten begränsade och potentiellamedan andra hot är reella i den meningen att de skadar ochdödar människor och natur , . Det är nödvändigtatt vidga hotbilden till att omfatta även dessa hot. i ''Armén i utveckling'' under rubriken ''Avvecklingmot utveckling'' följande:De mycket genomgripande förändringarna, som skett ochsker inom de flesta områden, innebär att vi måste bygga vårnya hotbild på andra och nya förutsättningar, vi måstebeskriva hotbildsuppfattningen på ett annat sätt. Det voredärför mer relevant att tala om en avveckling av den gamlahotbilden än att försöka beskriva den som en kontinuerligutvecklingsprocess, med den gamla som bas, enligt dentraditionella metoden. Vidare menar att det är mer komplext äntidigare att skaffa sig en uppfattning om dagens ochframtidens hotbilder; fler faktorer måste vägas in när detgäller det militära hotet och nya hot måste behandlas. Forsskonstaterar också att specialkunskaper krävs för att mötamiljöhoten.1.1 Militära hotIdag finns inte några militära hot mot . ,som traditionellt betraktats som fiende av den svenskamilitären, saknar såväl vilja som förmåga att genomföra eninvasion av . Enligt en rapport från Försvaretsforskningsanstalt och skulle detta 25--innan återfick en etablerad storskaligoperativ militär förmåga. I en skrift utgiven avCentralförbundet och Försvar (nr 6, 1994) skriverIngmar : ''Trots att framtid är genuintosäker, talar sålunda det mesta mot att skulle bli enstark militärmakt på många års sikt, som skulle kunna hotat ex . Om det ändå skulle ske, lär vi kunna få godförvarning genom normal nyhetsbevakning och forskning,samt avancerad underrättelseteknik. ''1.2 MiljöhotVår frihet och överlevnad hotas på ett flertal sätt genom enkontinuerlig kemisk påverkan. Våra celler utsätts för giftersom människans celler i mänsklighetenshistoria varit utsatta för. Konflikterna ochflyktingströmmarna till följd av ekologiska katastrofer ökar.De ekologiska systemen har en viss men varierande tålighet,som mänskligheten är på god väg att överskrida inom mångaområden. Det finns en omfattande litteratur som behandlarmiljöförstöring och tillståndet för vår planet, det sombehöver upprepas är den enkla sanningen att handling krävsframför ord och tal.Om vi låter miljöförstöringen få fortsätta, om vi fortsätteratt förstöra våra livsförutsättningar och öka på miljöskuldenför kommande generationer, riskerar vi att hamna i ensituation då demokratin blir en lyxvara.Det är allmänt känt att en del av miljöproblemen härrörfrån det militära försvaret, både i och i andra länder.I Försvarsmaktplan 95 lämnas en lägesbeskrivningavseende miljöarbetet mot bakgrund av vad som angivits iprop. 1993/94:111 ''Med sikte på en hållbar utveckling''.Här står att läsa bland annat att hänsyn till miljön skabeaktas vid all planering och verksamhet. Försvarsmakten ärnöjd med sin insats när det gäller ledning och samordning avmiljöarbetet, genom att man har bildat en särskildmiljösektion i högkvarteret samt försvarets miljöberedningmed representanter för hela försvarssektorn och . Enligt vad erfar är dock en delav arbetet inom Försvarsmakten koncentrerat tillförnöjsamhet över hur lite man släpper ut i luft och mark iförhållande till andra sektorer i samhället. Dessutom villFörsvarsmakten ha ett antal undantag för försvaret frångällande lag när det gäller t ex import av haloner. För attsäkra tillgången på haloner förbereds införandet av enhalonbank, till en merkostnad på ca samtårliga driftkostnader på ca . ''Försvarsmaktens innehav av haloner kommer att öka med10 ton'', skriver högkvarteret. Man menar också att förutsläpp av oljeblandat vatten från fartyg kan ''dispens krävasi vissa fall''.I sammanfattningen kan man läsa att det enligt försvaretsuppfattning är av avgörande betydelse att regeringen ikommande miljöbalk får möjlighet att i vissa fall medgeundantag från miljölagstiftningen för Försvarsmakten enligtredovisad inriktning i prop. 1993/94:111. Utvecklingeninom miljöområdet innebär, för Försvarsmakten likaväl somför alla andra verksamheter i samhället, miljösatsningar medkrav på miljöanpassning och begränsningar av miljöfarligverksamhet. Detta får givetvis konsekvenser för försvaret,både ekonomiskt och verksamhetsmässigt. Försvarsmaktenhar uppskattat kostnaderna för redovisad utveckling till ca1 för programplanperioden (eninförandeperiod om 5--). Alarmerande nog finns intedessa medel inplanerade i FMP 95. de grönaanser att de kostnader som kan bli till följd av miljöåtgärderska planeras in i Försvarsmaktens budget.Vissa ljuspunkter finns dock i försvarets miljöarbete. Somexempel kan nämnas den planerade utbildning som ska skeav officerare. Här vill dock gå en bra bit längre,se vidare under 3: Miljövärnsregementen. Positivt är ocksådet pågående arbetet med att kartlägga miljöfarligalämningar samt att riskbedöma dessa. Försvarsmaktennämner tyvärr inte de stora mängder flygbomber medsenapsgas som efter dumpades sydost omGotland och öster om . Senapsgas finns också iSkagerrak. Det är inte helt ovanligt att fiskare får sådanabomber i sina nät och eftersom bomberna är så gamla har deofta rostat sönder och senapsgasen kan komma upp i friform. Senapsgasen, som är klibbig för att lätt fastna påhuden, kan ge blindhet, svårläkta sår och svåra smärtor.Enligt miljöskyddslagen ska den som utövar miljöfarligverksamhet vidta skyddsåtgärder för att begränsastörningarna. Ett verktyg för detta ändamål ärmiljörevisioner. Försvarsmakten har ställt sig positiv tillinterna miljörevisioner men avvisat ett system med externarevisioner bl a av sekretesskäl. Frågan man måste ställa sigdå är: Hur effektiva blir dessa revisioner? anseratt externa revisioner ska genomföras, med offentligredovisning som är anpassad till sekretesskrav. Miljöpartietkräver att militär verksamhet underställs samma lagar ochmiljökrav som civil verksamhet, utan undantag och utanbefrielse från miljöavgifter. Miljökriterie- och miljökonsekvensanalyser skagenomföras vid alla materialinköp och strategiska beslut.Enligt Försvarsmaktplan 95 (huvuddokumentet kap 9) stårdet under rubriken ''Miljöverksamhet'' som en punkt av flerainriktningsmål att försvaret ska ''medverka i detinternationella miljöarbetet''. Detta välkomnar ;miljöproblemen är ofta av global natur och miljösituationent ex kring och i är ytterst beklämmande.1.3 Hot på grund av ekonomisk fattigdomMajoriteten av världens befolkning lever i ekonomiskfattigdom och många svälter. Fattigdomen och den ojämnaresursfördelningen är ett ständigt hot mot världsfreden, bådelokalt och globalt. Den rika världens behandling av denfattiga majoriteten kan utlösa storkrig. För att minskafattigdomen förespråkar de gröna bland annatavskrivning av de ekonomiskt fattiga ländernas skulder.1.4 SårbarhetshotDagens samhälle är utomordentligt sårbart. Ett ekologisktväl anpassat samhällsbygge blir långt mera robust ochfordrar mindre av speciella försvarsåtgärder.Sårbarhet och ensidiga beroendeförhållanden kan ocksåleda till konflikter och hota vårt demokratiska styrelseskickoch vår regionala och nationella självständighet. Det handlardå framför allt om energi- och livsmedelsförsörjningen menockså om den ekonomiska internationaliseringen, sommedför beroenden av starka maktcentra utan demokratiskförankring.Särskilt betänkligt i dessa sammanhang är vårakärnkraftverk och deras lokalisering. På denna punkt är vimycket känsliga för utpressning och terrorism. Det är högstanmärkningsvärt att detta hot inte tas på större allvar.Utredningar hänvisar till avstängning vid krigshot, vilketendast något kan minska effekten av ett fientligt angrepp.Åtgärden mot detta är givetvis en avveckling av kärnkrafteni och arbete för att få ett internationellt stoppför kärnkraften. Detta tar upp i en särskildmotion.Ett annat viktigt område är livsmedelsförsörjningen.Miljöpartiet ser med stor oro på vilka effekter regeringensjordbrukspolitik får för självförsörjningsgraden i vårt land.EU-medlemskapets konsekvenser på detta område är ännuinte fullt ut kända. Viktigt är att vi har lantbruk i hela vårtland och att konsumenterna har nära till producenterna. Dettaär viktigt ur självförsörjningssynpunkt, men också medtanke på transporter och konsumenttrygghet.ÖCB har påtalat många brister i vårt samhälle, vi är ytterstsårbara. ÖCB har bland annat påtalat brister i telesystemet;detta är ett stort problem med tanke på IT-teknikensutbredning, och måste åtgärdas. Elsystemets sårbarhet harlänge påtalats, men någon radikal förbättring har ossveterligen inte inträtt. Problemet har ökat beroendepå vårt enorma behov av tillgång på el. Vi tänker här specielltpå datoriseringen, men också på elvärme, stordrift ochjärnvägstransporterna. Här är det viktigt att kommunernatillförs kompetens och kunskap om småskaligenergiförsörjning för att trygga de viktigaste funktionerna ikommunen vid ett längre strömavbrott. anser attcivilförsvaret skall stärkas och prioritera andra hotbilder änden militära, t ex kriser på grund av miljökatastrofer, menockså spela en aktiv roll när det gäller att få ett ekologisktoch småskaligt samhällsbyggande till stånd. Detta gäller inteminst i samarbetet med kommunerna i och med derasutökade ansvar (Lag om civilt försvar).1.5 Militära vapenDet har från Försvarsmaktens sida vidtagits en del åtgärderför att minska riskerna för stölder av militära vapen. Deåtgärder som Försvarsmakten initierade under hösten 1993kan få genomslag i statistiken först . I de fall däråtgärderna kräver investeringar kommer statistiken inte attpåverkas . Statistiken visade en nedgångav antalet stulna vapen. har dock regeringen,enligt prop. 1994/95:100 Bilaga 5, fått underhandsuppgifterom att antalet förkomna vapen åter har ökat. Problemet medmilitära vapen som kommer i orätta händer måste bli föremålför kraftfullare åtgärder från Försvarsmaktens sida.2 Förebyggande åtgärderDen lugna situation, när det gäller militära hot, som vi haridag kan dock förändras, varför vi måste ha beredskap för attpå olika sätt möta militära angrepp. Om EU utvecklas på sikttill en stormakt som är i konflikt med en annan stormakt kanoro uppstå. Den optimala insatsen vi kan göra är attåterupprätta neutralitetspolitiken, minska sårbarheten, ökaantalet handelskontakter, minska vår exploatering av fattigaländer och på andra sätt förebygga konflikter i världen.Miljöpartiet de gröna förespråkar en gradvis övergång frånmilitärt försvar till ett effektivt och starkt civilt försvar föratt minska det ekonomiska beroendet, värna människor ochmiljö, minska sårbarheten och öka självtilliten. börgå före på nedrustningens väg mot det övergripande målet --den globala avrustningen.Den svenska säkerhetspolitiken ska enligt degrönas uppfattning bygga på en trovärdig neutralitet ocharbete för internationella överenskommelser i frågor somnedrustning, icke-våldsfördrag, kärnvapenavrustning, avtalom biologiska och kemiska stridsmedel och demilitariseradezoner. Bindande överstatliga beslut ska kunna fattas när detgäller nedrustning, grundläggande sociala och mänskligarättigheter och miniminormer för miljöpolitik.Sverige ska enligt vår mening söka säkerhetspolitisktsamarbete, i första hand med de nordiska länderna ochneutrala stater. ska också arbeta mer aktivt för fredoch säkerhet inom FN och ESK (). bör ta initiativ till att FN gårin aktivt för att utveckla metoder för konfliktlösning utanvåld. För att stå fritt och oberoende i förhållande tillstormakterna ska återupprätta och utvecklaneutralitetspolitiken. de gröna säger därför nejtill observatörsskap eller medlemskap i (Västeuropeiska unionen). Efter regeringskonferensen i EUår 1996, vet vi mer om hur den framtida försvarspolitikeninom EU kommer att se ut. kräver enfolkomröstning om det visar sig att får nyaåtaganden eller skyldigheter inom det försvarspolitiskaområdet efter regeringskonferensen. Vi kräver ocksåöppenhet från regeringens sida när det gäller agerandet i EUpå det försvarspolitiska området. är positivt tillökat säkerhetspolitiskt samarbete inom exempelvis FN ochESK men också direkt med de nordiska staterna och neutralaländer.2.1 Nationellt 2.1.1 Kärnvapenfri zonMiljöpartiet de gröna anser att kärnvapen inte ska få finnaspå svenskt territorium. måste därför avvisa allaflottbesök där man inte lämnar uttryckliga garantier för attkärnvapen inte finns ombord. ska också arbeta föratt skapa en kärnvapenfri zon i , som ett led i strävanatt nå en kärnvapenfri värld.2.1.2 Stoppa vapenexportenSverige står på nionde plats bland världensvapenexportörer. Den svenska vapenexporten bidrar till attvåld och krig uppfattas som ett naturligt sätt att lösakonflikter. Därför går inte svensk vapenhandel att förenamed en aktiv fredspolitik. Svenska Freds har visat attvapenexporten är en ren förlustaffär, genom att deexportvinster vi får äts upp av flyktingmottagning ochliknande. Dessutom visar det sig gång på gång, senast i föredetta , att svenska vapen används i fruktansvärdakrig. Ett viktigt steg på vägen mot stoppad vapenexport är attminska militärindustrins makt och inflytande över politiken.Den utgör ett ständigt hot mot freden och demokratin. Desskortsiktiga ekonomiska intressen kan inte tillåtas styrautvecklingen.Miljöpartiet ser med oro på det undertecknadeavtalet mellan de nordiska länderna som gäller samarbeteinom försvarsmaterielområdet. Samarbetet gäller allt frånforskning och utveckling till produktion och underhåll avförsvarsmateriel. Enligt en artikel i den 23november 1994 blickar försvarsministrar mot deneuropeiska marknaden för krigsmateriel. Tanken är, enligtDN, att det gemensamma utvecklingsarbetet ska ges ensådan inriktning att vissa produkter även kan finnaavsättning i Europa.Miljöpartiet ser också med oro på vad utvecklingenkommer att leda till inom EU på det här området. Det faktumatt kan tvingas bistå ett krigförande EU-land medvapen är ännu en orsak att ställa om vapenindustrin samt attrusta ned, så att detta blir praktiskt omöjligt. Den svenskavapenexporten måste upphöra. Detta har degröna tidigare motionerat om i motion 1994/95:U1; dennamotion står vi till fullo bakom. Som en naturlig följd avMiljöpartiets ställningstagande när det gäller vapenexport,vill vi förbjuda eventuell export av JAS 39 Gripen.2.1.3 OmrustningI ett modernt försvarstänkande där en successiv militärnedrustning är en viktig komponent är det nödvändigt attutveckla försvarsmetoder som bygger helt på icke-militärainslag. Vi måste därför ta vara på de erfarenheter som finnsav civilmotstånd, handelsblockader och andrasanktionsmöjligheter samt analysera och utveckla idéer pådetta område. Civilmotstånd har visat sig varaen verksam metod. Det finns många exempel att visa på, t exBaltikum, och Solidaritets kamp i . I vissafall har det varit det enda möjliga och i andra fall har det varitmindre framgångsrikt (t ex 1968 och ).Det bör vara avskräckande att ockupera ett land där man vetatt man kommer möta ett hårt civilt motstånd. Eventuelltfinns det en rädsla hos statsledningar för att förbereda ochorganisera ett civilt motstånd; det skulle ju kunna användasäven vid etableringar av t ex kärnkraftverk och motorvägar.Vi menar dock att den svenska statsledningen bör ha ettsådant civilkurage att man kan inleda en försöksverksamhetmed civilmotståndsutbildning.2.2 Internationellt 2.2.1 Stopp för kärnvapenspridningSveriges engagemang för spridning av kärnteknologin, bl agenom det aktiva svenska medlemskapet i (), och den svenskaproduktionen av vapenplutonium, bidrar till att underlättakärnvapenspridningen i världen. anser attSverige i stället ska verka för att kärnteknologin inte spridsoch att plutoniumproduktionen stoppas. Som ett led i dettaska kärnkraften avvecklas. Detta återkommer degröna till i andra motioner. I Euratom (Europeiskaatomenergigemenskapen), som automatiskt ärmedlem i genom EU, ska driva en konsekvent linjei enlighet med vad som ovan anförts.2.2.2 BiståndFå saker skulle gynna säkerhet så mycket som enstabil demokratisk och ekonomisk utveckling i t ex Rysslandoch . Detta hänger till stor del samman med enannan viktig del av säkerhetspolitiken, som enligtMiljöpartiet de gröna är ett aktivt miljöbistånd för att åtgärdamiljöhot och förebygga konflikter beroende på ekologiskakatastrofer. ansvar på detta område ligger i förstahand inom vårt närområde. Betydande insatser för att minskautsläppen från och de baltiska staterna får därmedhög prioritet.Sedan det slut har 0,27 miljarder använts tillbilateralt stöd till utvecklingen i . , 1990--1994, har 176 miljarder använts till den svenskaförsvarsmakten. Enligt vår mening bör biståndet tillöstländerna öka och inte minska, som faktiskt sker nu.Sverige ska dessutom bedriva en generös handelspolitik meddessa länder. Detta är en kärnpunkt. Vi måste lägga om densvenska säkerhetspolitikens ekonomiska prioriteringar.3 MiljövärnsregementenDet ligger ett demokratiskt värde i att medborgarna --kvinnor och män- på något sätt deltar i värnet av demänniskor som behöver hjälp och den miljö som hotas. Detfinns dock inte något demokratiskt i den militäratvångsrekrytering som kallas värnplikt. Det är heller intedemokratiskt att döma totalvägrare till fängelse. Miljöpartietde gröna accepterar inte att har samvetsfångar!Militärtjänsten ska enligt uppfattningombildas till en värntjänst som är öppen för både kvinnoroch män. I takt med att det militära försvaret minskarkommer värntjänsten att i allt högre grad inriktas på civilainsatser. Lämpliga uppgifter är t ex att medverka iinternationella räddnings- och katastrofinsatser och attbevaka miljösituationen i havet, luften och på land.Miljöpartiet anser att militären och det civila samhället måstesamutnyttja material, till exempel helikoptrar tillräddningstjänst eller sjuktransporter, på ett effektivare sätt.Regeringen skall ge Försvarsmakten uppgiften att ställaom två regementen till miljövärnsregementen; detta ska varagenomfört . Våra välorganiserade regementenmed en stor kår av militära lärare, liksom stora delar av vårmilitära materiel, utgör en resurs att sätta in motmiljöförstöringen. Uppgifter saknas ingalunda. Den kunskapsom finns inom militären när det gäller att leda grupper iarbete eller organisationsförmåga ska ta vara på påett mer samhällsekonomiskt lönande och fredsbevarande sättän vad som har skett. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flexibilitet gentemot en vidgadhotbild,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Försvarsmakten skallunderställas alla miljölagar, utan undantag eller befrielsefrån miljöavgifter,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att två regementen skall varaomställda till miljövärnsregementen ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att delserie tre av JAS-projektetinte skall medfinansieras av staten,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot export av JAS 39Gripen,6. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i lagen om vapenfri tjänst och värnpliktslagen atttotalvägrare inte döms till fängelsestraff,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av enförsöksverksamhet med civilmotståndsutbildning, 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för att kärnteknologin inte sprids och att plutoniumproduktionenstoppas,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kärnvapen inte skall få finnaspå svenskt territorium,110. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grunderna för den svenskasäkerhetspolitiken,111. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kraftfulla åtgärder mot problemetmed militära vapen som kommer i orätta händer,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att miljökonsekvensanalyser skallgenomföras vid alla materielinköp, ersättning av materialoch strategiska beslut inom Försvarsmakten,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkomröstning efterregeringskonferensen ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall göras mindresårbart genom ett ekologiskt samhällsbyggande,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samutnyttjande av militärensmateriel i det civila samhället.