mot · GI02N240 · 1995-01-25 00:00:00 — Stöd till kooperativa entreprenörer I vissa EU-länder har kooperativa företag fördelaktigarevillkor än andra företagsformer. Detta på grund av att de harsamhälleliga och sociala mål jämte de ekonomiska och föratt de utvidgar demokratin i samhället. I harkooperationen dock inte framställt behov av sådan positivsärbehandling. Men här som inom resten av EU finns ettbehov av att stimulera etableringen av medarbetarägda ochandra kooperativa företag. Kommissionen föreslog 1992 attmedlemsländerna skulle fundera på hur man kunde stimuleramedarbetarägande. , 1995, skall medlemsstaternarapportera tillbaka vad de har gjort.Målsättningen att fler företag skall etableras är riktig. Ny-och småföreta-gande måste därför stimuleras. knytsstora förhoppningar till entrepre-nörers förmåga att skapaoch trygga befintliga arbeten. Frågan är om det finnstillräckligt många individuella entreprenörer för attåstadkomma den utveckling vi eftersträvar. Att utvidgakretsen av företagare är nödvändigt.Kooperativt entreprenörskapVid sidan av det individuella entreprenörskapet finns ettkooperativt. Detta entreprenörskap finns främst i de nyakooperativ som bildats och i de företag som tagits över av deanställda. Det rör sig om människor som knappast skulle hastartat ett företag själva, men som tillsammans i en grupputvecklat en affärsidé och som med framgång utvecklatföretagsamhet. Dessa kooperativ visar att en affärsidé kanvara resultatet av samarbete mellan flera människor även ominitiativet kommer från en person. Huvudmålet i kooperativtentreprenörskap är ofta att skapa arbetstillfällen eller atttrygga befintlig sysselsättning.Erfarenheterna från de kooperativa utvecklingscentrumenär att dessa entreprenörer inte hade skapat de aktuellaarbetstillfällena om inte det kooperativa alternativet hadefunnits.Att starta ett medarbetarägt företag reser ofta speciellaproblem p.g.a. få erfarenheter av formen hos omgivningenoch att passande stöd- och regelsystem saknas.Det kooperativa entreprenörskapets särdrag är just att manär flera och att man försöker skapa ett demokratiskt förvaltatföretag. Forskning visar också vikten av att alla involveras istartprocessen för att man skall bli ett väl fungerande företag.När en grupp formas för att starta ett gemensamt ägtföretag kan någon i gruppen ha rätt till starta-eget-stöd,medan andra i gruppen har arbete och därmed inte rätt tillsådant stöd. Konsekvensen kan bli att en del inte involverasi arbetet eller att gruppen får en sämre kompetensmässigsammansättning. Detta skulle undvikas om samtligamedlemmar fick rätt till stöd. Det skulle framför allt leda tillett ökat antal etableringar.Eget kapitalFörverkligande av affärsidéer kräver kapital. Kooperativaoch medarbetar-ägda former har svårare att erhållariskkapital. Medlemmarna är ofta vanliga löntagare utankapital. De satsar dock sig själva. finns det ingaspeciella stödformer för dessa kooperativa entreprenörer.Vill vi se en större del av befolkningen ta del i nyföretagandemåste vi etablera anpassade stöd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kooperativt entreprenörskap,2. att hos regeringen begär förslag om ett särskiltstarta-vårat-stöd som ger ej arbetslösa medlemmar inystartade kooperativ motsvarande stöd som arbetslösamedlemmar,3. att hos regeringen begär förslag om en särskiltanpassad stödform för att stimulera till nystart av kooperativaföretag.