mot · GI02Jo33 · 1995-04-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:119 Vissa åtgärder mot utsläpp av försurande ämnen och andra luftföroreningar Åtgärder mot försurningI de prognoser för utvecklingen av miljöproblem somNaturvårdsverket låtit utföra är försurningen utpekad som ettverkligt problemområde. Det skärpta svavelprotokollet,framförhandlat inom ramen för omlångväga gränsöverskridande luftföroreningar (LRTAP), innebär inte utsläppsbegränsningar avförsurande utsläpp i sådan omfattning att miljön kommer attförbättras. Protokollet innebär nu att länderna förbinder sigatt minska sina utsläpp i sådan omfattning att gapet mellan1990 års depositioner och de kritiska belastningsgränserna(dvs vad naturen tål) minskar fram till år2010. Denna överenskommelse är m a o helt otillräcklig.Detta är i synnerhet ett dilemma för och övriganordiska länder som p g a de naturliga förutsättningarna brottas med mycketallvarliga försurningsproblem. har ca 14 000 försurade sjöar. En fjärdedel av alla vattendragberäknas vara påtagligt försurade. Försurningen utgör ettallvarligt hot mot den biologiska mångfalden, innebär storaproduktionsbortfall inom de areella näringarna och utgör ettproblem för folkhälsan i de fall hushåll för sindricksvattenförsörjning är hänvisade till sina brunnar medförhöjda halter av koppar och aluminium.Regeringens vilja att prioritera bl.a. försurningsfrågornainom EU är därför enligt min mening riktig. För att Sverigemed kraft ska kunna driva på ett offensivt och metodisktarbete inom EU för att få till stånd radikalautsläppsminskningar vad gäller försurande utsläpp, är detviktigt att insatser görs i denna fråga i samtliga EU:sinstitutioner. bör inom EU medverka till att stödriktas till för att dessa länder snabbtska kunna nå etappmålet och gå vidare i ytterligareutsläppsminskningar. KdS utvecklade dessa tankegångarytterligare i sin motion med anledning av regeringensproposition för den framtida Central- ochÖsteuropapolitiken.Det är också självklart att måste gå vidare medytterligare åtgärder för att minska utsläppen av försurandeutsläpp på nationell basis. Det mål om 80-procentigminskning av svavelutsläppen somSverige förband sig att klara vid undertecknandet av dettidigare svavelprotokollet, är redan uppnått (1992). Det kandärför knappast betraktas som en hög ambitionsnivå att nöjasig med detta mål. Den sänkning av kalkningsbidraget somregeringen la fram i budgetpropositionen går dessutom sticki stäv med de många vackra orden om tuffa tag för attmotverka försurningen.Det saknas i propositionen helt förslag för minskning avkväveoxider (NO x) och kolväten från trafiken. Detta är anmärkningsvärt.Transportsektorn står för av de svenska NO x-utsläppen. gäller ett nationelltmål om att NO x-utsläppen ska minska mellan 1980 och1995 -- ett mål som inte kommer att uppnås med beslutadeåtgärder. Vidare undertecknade 1988 tillsammansmed elva andra västeuropeiska länder den s.k. NO x-deklarationen. Enligt deklarationen ska NO x-utsläppen minskas med till 1998. Mellan1980 och 1993 minskade de svenska utsläppen ! Det är gott och väl att ges iuppdrag att utreda en 50-procentig minskning av NO x-utsläppen , men ett antal åtgärder måstesättas in . På den förra regeringens initiativ tillsattes underförra mandatperioden en parlamentariskt tillsatt kommitté,den s.k. , med syfte att utredamöjligheterna av att begränsa utsläppen av koldioxid m.m.från trafiken (dir 1993:40). I ett första delbetänkandepresenterade denna utredning ett förslag om s.k. miljözoneri känsliga tätortscentra. Det är angeläget att ta till vara deförslag till åtgärder som kommer att läggas fram islutbetänkandet senare i år.I en motion lagd under allmänna motionstiden tryckerKristdemokraterna på behovet av åtgärder för att minskafartygstrafikens andel av de försurande utsläppen. Dennatrafik svarar för cirka en femtedel av helatransportnäringens utsläpp av kväveoxider. Åtgärder somSverige bör vidta är att verka för inrättandet aven fond för sjöfarten liknande den NO x-fond som fungerar utmärkt sedan ett antal år tillbakaför energiverk. De fartyg som inte installerarkatalysatorrening skulle tvingas betala till fonden. Fondenbör i ett första steg gälla EU-området. bör vidarefortsätta att utöva påtryckningar på FN:s sjöfartsorganisationIMO () för att få framinternationella överenskommelser om att minskasvavelhalten i de bränslen som används i båtar.Ovan nämnda förslag för att minska utsläppen avkväveoxider och svavel från fartygstrafiken är en sådanviktig åtgärd. Vidare bör arbetet med att få till ståndmiljöklassning av arbetsfordon högprioriteras. Dessa fordonbör också omfattas av miljöklassningssystemet för diesel.Åtgärder mot trafiken i storstäderna är ett annat prioriteratområde. Här är det mycket viktigt att kommunerna ges rättatt införa styrande trafikavgifter för tätorter, och att den rättatt införa miljözoner för känsliga tätortscentra som kommeratt träda i kraft fr.o.m. vad avser tung trafik utvidgas till att ocksåomfatta den lätta biltrafiken. Den utredning om vägtullarsom presenterades hade i huvudsak iuppgift att utreda förslag till vägavgifter som ska finansieravägbyggen. En ny utredning bör tillsättas som får i uppdragatt utreda vägavgifter som syftar till att minska biltrafiken. IKristdemokraternas trafikpolitiska motioner lagda underallmänna motionstiden pekar vi också på olika åtgärder föratt stimulera järnvägstrafik samt få till stånd en renarebiltrafik och en miljöanpassad bilförmånsbeskattning.Vedeldning med typgodkända pannorVed som bränsle för hushållsuppvärmning är ett positivtalternativ sett ur flera aspekter. har stor tillgång tillbioråvara, ved är ett förnybart bränsle som inte bidrar tillväxthuseffekten och som innehåller låga halter avtungmetaller etc. Höjda priser på el och olja kombinerat meden ny generation effektiva, miljögodkända pannor kankomma att innebära ett verkligt genombrott förveduppvärmning av fastigheter.Men de allvarliga miljö- och framför allt hälsoeffekterna(astma, allergier, cancer) till följd av pyreldning i gamlavedpannor utan ackumulatortank i tättbebyggda områdenmåste få sin lösning. För att snabbt få till stånd en förändringav dagens situation och ge kommuner stöd i detta arbete, börett investeringsstöd för hushåll som anskaffarackumulatortank till en i övrigt miljögodkänd panna kunnautgå. Detta ska kunna utgå inom ramen för den satsning på 2miljarder i förbättrade inomhusmiljöer som fattatbeslut om. Med den utformning som ges programmet förallergisanering är risken överhängande attmedelstilldelningen till detta krymper bort i marginalen.Regeringen pekar vidare på behovet av forskning för attutveckla tekniken vad gäller småskalig eldning. börenligt regeringen fortsätta och möjligen utvidga forskningenpå området. Vi instämmer i detta men vill påminna om attregeringen så sent som i budgetpropositionen (bilaga 13)föreslog att den särskilda finansieringen av programmet förSmåskalig förbränning av biobränslen skulle upphöra. I enmotion yrkade vi avslag på regeringens förslag i dettaavseende.Ammoniakavgången från jordbruketUnder det senaste halvseklet har i konstaterats enökad kvävedeposition i marken. I områden med högdeposition kan nedfallet leda till kvävemättnad. Detöverskott växterna inte förmår binda kan urlakas och geupphov till ökad försurning av marken. Nedfallet över landetvarierar kväve/ha och år med de högstavärdena i sydöstra . Nedfallet består till 60 procentav kväve från kväveoxider och till av ammoniak.Mellan av ammoniakavgången härrör frånden svenska djurhållningen.Sedan andra halvåret 1994 har en särskild lag för åtgärdermot ammoniakavgång gällt för de fyra sydligaste länen. Viinstämmer med regeringens förslag att området där denna lagska gälla bör utvidgas till att omfatta hela samtSvealands slättbygder. Vi vill här påminna om de förslag påområdet som framkom i den utredning som togs fram på dentidigare regeringens initiativ: ''Förstärkta miljöinsatser ijordbruket'', SOU 1994:82. Ett av målen inom programmetför resurshushållande konventionellt jordbruk var att få tillstånd en kraftigt minskad ammoniakavgång. De gårdar somdels levde upp till kraven i den lag som gäller desydligaste fyra länen, dels uppfyllde vissa villkor förnedmyllning av gödsel samt upprättade växtnäringsbalansför gården, kunde för dessa åtgärder erhålla stöd inommiljöprogrammet för jordbruket.I det beslut för den framtida jordbrukspolitiken somriksdagen fattat slås fast att miljöstödsprogrammetför jordbruket också skall omfatta stöd till miljöförbättrandeåtgärder inom det konventionella jordbruket. Detta beslutstår i positiv kontrast till regeringens tidigare fastslagna linjeatt inget miljöstöd skulle utgå till miljöförbättringar inom detkonventionella jordbruket. Jag vill understryka vikten av attmiljöprogrammet för jordbruket nyttjas i arbetet för attminska ammoniakavgången från jordbruket.Åtgärder för avveckling av ozonnedbrytande ämnen samtvissa växthusgaserDe larmrapporter som nått oss dennna senvinter har påmintom de rapporter som regelmässigt brukar ges befolkningeni . har kunnat iakttas ensituation innebärande nästintill ozonhål över ochhögre halter än normalt av ultraviolett strålning. Situationenkommer att förbättras till följd av deansträngningar som genomförts internationellt för attavveckla ozonnedbrytande ämnen. Det är mycket angelägetatt i internationella sammanhang driver på detfortsatta avvecklingsarbetet samt är berett att självt gå före.Vi instämmer i regeringens förslag om slutlig avveckling avozonnedbrytande ämnen.Det är också angeläget att kraftfullt begränsaanvändningen av HFC, FC och svavelhexafluorid.Regeringens förslag till begränsning av användningen avdessa gaser, så att de högst motsvarar av Sverigeskoldioxidutsläpp jämfört med , måste ses somen minimimål. Vid avvecklingen av ozonnedbrytande ämnenär det inte en rimlig väg för industrin att göra sig beroendeav alternativa ämnen som är kraftfulla växthusgaser. Helt nyaalternativ måste fram.Sverige måste i internationella sammanhang verka för attny miljövänlig ''ozonvänlig'' teknik sprids till u-länder.Sverige bidrar med pengar till en ozonfond somVärldsbanken förvaltar just i detta syfte. Tyvärr harstödpengar gått till projekt som bromsar en total avvecklingav ozonnedbrytande ämnen. Istället för att ge stöd enbart tillozonfri teknik när sådan finns, har pengar också gått tillteknikprojekt där binds upp vid användning av s.k.mjuka freoner och starka växthusgaser. bör ikonsekvens med den nationellt fastslagna politiken agerakraftfullt för en vettig användning av ozonfondens medel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom EU medverkartill att stöd ges till så att dessa snabbtkan nå etappmålet i det nya protokollet inom LRTAP,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utredning i syfte attarbeta fram förslag om vägavgifter som syftar till minskadbiltrafik,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommuners möjlighet attinrätta miljözoner i känsliga tätortscentrum fr.o.m. den 1januari 1996 vad avser tung trafik utvidgas till att omfattaockså den lätta biltrafiken,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om investeringsstöd till hushåll förkonvertering till typgodkänd panna med ackumulatortank,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stöd bör kunna utgå tilljordbruket för åtgärder för att begränsa ammoniakavgånginom ramen för miljöprogrammet för jordbruket,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kraftfullt begränsningsarbete avväxthusgaserna HFC, FC och svavelhexafluorid,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att internationellt och inteminst i ozonfond agerar kraftfullt för attfondens medel enbart satsas i helt ozonfri teknik samt iteknikprojekt utan starka växthusgaser.