ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02N429 · 1995-01-25 00:00:00 — Produktion av el och värme I dags- och fackpress har vi nåtts avinformation om försök med olika typer av produktion av detsom kallas ''grön el''. Inom t.ex. EG och i är intressetför denna typ av teknik mycket stort. (Department ofEnergy) i och GEF (GlobalEnvironment Facility) har bedömt förgasning av biobränslensom tillhörande de mest intressanta teknikerna förelproduktion för tillämpning under den närmaste 10--. GEF har avsatt fördemonstration av tekniken i . EU har inom ramenför det s.k. Thermieprogrammet anslagit medel fördelfinansiering av en anläggning i norra . Intressantär i detta sammanhang att ett svenskt företag fått uppdragetatt bygga denna demonstrationsanläggning. Det finns skälför vårt land att undersöka möjligheterna till delfinansieringfrån EU av ett fullskaleprojekt i Sverige.Borås kommun är en av de största förbrukarna avbiobränslen för fjärrvärmeproduktion i vårt land. Storainvesteringar har gjorts bl.a. i världens första biobränsletorki fullskala för att på det sättet höja verkningsgraden iprocessen. Kommunen har avslutat en förstudie som visar attförutsättningarna för att installera enbiogaskombianläggning är mycket goda. De tekniskagrundförutsättningarna är i och med den installeradebiobränsletorken uppfyllda.Förgasningstekniken för biobränslen är en i vissa delar nyteknik men den har utvecklats hos bådeleverantörer och användare. Genom olika former av testerhar det visat sig att tekniken fungerar i pilotskala. Det är nuhög tid att demonstrera tekniken och sätta den i produktion.Fabel har visat ett stort intresse för att stödja genomförandetav ett demonstrationsprojekt i full skala.Förutom de nämnda förhållandena -- kommun somen av de största användarna av biobränslen, världens förstabiobränsletork i full skala och gjorda förstudier förinstallation av biogaskombianläggning -- vill vi peka på detutvecklade samarbete som finns med SP, tekniska högskola. Detta samarbete är inteminst viktigt för att man skall kunna göra effektivautvärderingar, ytterligare utveckla tekniken och förakunskaperna vidare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om produktion av el och värme.
mot · GI02N436 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt den 6:e paragrafen i lagen (1984:3) om kärntekniskverksamhet är det förbjudet att utarbetakonstruktionsritningar, göra kostnadskalkyler, beställautrustning eller vidta andra åtgärder med syftet att uppförakärnkraftsreaktorer i landet.Brott mot denna ''tankeförbudsparagraf'' kan leda tillfängelse och i praktiken straffas lika hårt som t.ex. vållandetill annans död.Av lagens förarbeten framgår att regeringens syfte med''tankeförbudet'' var rent politiskt, nämligen att: ''...ytterligare klargöra att de energipolitiska riktlinjerna liggerfast. ''Genom tankeförbudet skulle också betonas''att eventuella förberedelser för ytterligare reaktorer utgörett onödigt slöseri med resurser. ''Varför denna markering skulle behöva en egen paragraf ilagen är svårt att förstå eftersom det av paragraf 5 framgåratt tillstånd att uppföra fler kärnreaktorer inte får lämnas.Kärntekniklagen är en säkerhetslag. Förbudet mot att göraritningar på kärnkraftverk har inget som helst medsäkerheten i existerande svenska kärnkraftverk att göra. Iutredningsbetänkandet ''Översyn av lagstiftningen påkärnenergiområdet'' föreslogs därför också att paragrafenskulle avvecklas. ''Tankeförbudsparagrafen'' riskerar att lägga en hämskopå delar av framtidens konstruktiva energipolitiska debatt,eftersom det är osäkert om det skulle vara tillåtet att ta framt.ex. kostnadsberäknade förslag på kärnreaktorer baserade påny teknik. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avskaffa 6 § lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet,2. att vid avslag på yrkande 1 -- avskaffarstraffansvaret vid överträdelse av 6 § lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet genom en ändring av 25 § sammalag.
mot · GI02N437 · 1995-01-25 00:00:00 — energipolitiska beslut avsattes 240 miljonerkronor till stöd för vindkrafts-utbyggnad. Medlen avsågstäcka perioden fram till . Bidrag kunde utbetalasmed högst av investeringskostnaden. I januari1993 höjdes stödet till . ändrades stödetså att det även kan utgå till teknikutveckling och forskningom vindkraft samt teknikupphandling. Vidteknikupphandling är bidraget högst avinvesteringskostnaden. Transformatorstationer och andraelprodukter som är serietillverkade ges nu ett stöd om högst50 procent.Företag som har investeringsfond hos harmöjlighet att skattefritt ta medel ur dessa fonder för attinvestera i vindkraftverk. Just den investeringen ger intenågon märkbar regionalpolitisk effekt ellersysselsättningseffekt eftersom det oftast är utländska företagsom tillverkar och monterar verken. Vindkraftverk som är idrift sköts med jämna mellanrum av tillrest servicepersonal.Till dem som producerar vindkraftsel, så kallad grön el,betalas en miljöbonus motsvarande hushållensenergibeskattning. Eldistributörerna är dessutom skyldiga attta emot vindkraftselen till en prisnivå som fastställs enligt debestämmelser som finns enligt lagen omalternativkostnadsersättning. Räntorna är enligt gängseregler avdragsgilla.Lägger man samman alla dessa bidrag visar det sig attbyggandet av vindkraftverk subventioneras med dryga 60procent. För ett nytt verk om 500 KWh som är den heltdominerande typen och kostar utgår ensubvention på 2,4 miljoner kronor.Runt om i , i , , m flländer, växer nu motståndet i bl.a. natur- ochkulturvårdskretsar mot vindkraft. Den bullrar, ändrarlandskapsbilden, stör flyttfåglar o.s.v. Här i finnsockså klara tecken på att den ökande utbyggnad som är enföljd av de höga direkta och indirekta subventionerna ledertill att väsentliga naturvård- och kulturintressen åsidosätts.Detta sker som vi är på väg in i en gemensameuropeisk elmarknad där tanken är att elen skall fritt säljaspå marknadsmässiga villkor.Förutom att subventionerna sätter alla sundamarknadsprinciper ur spel står det helt klart att vindkrafteni stort sett saknar betydelse för den framtidaenergiförsörjningen. I , som har den mest utbyggdavindkraften, svarar denna för endast av landetselproduktion.Vindkraftsproducerad el utgör ändå ett i många delarintressant och miljövänligt alternativ till andra energikällor.Försurande eller klimatpåverkande utsläpp förekommer inte,vilket innebär att vindkraften bör premieras inom ramen förett energibeskattningssystem med miljöprofil. Mot bakgrundav det kärva ekonomiska läget är det emellertid tveksamt omdagens mycket frikostiga subventioner till vindkraften ärmotiverade. De stöd till utbyggnad av vindkraften somtidigare beslutats inom ramen energipolitiskabeslut bör därför ses över redan inför /96 isyfte att väsentligt sänka subventionsgraden. Ett riktmärkebör vara att den totala subventionsgraden ej bör överstiga entiondel av investeringskostnaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att minska subventionerna tillvindkraftsutbyggnaden.
mot · GI02N438 · 1995-01-25 00:00:00 — var det anslag för stöd tillsolvärmeanläggningar för bostäder som regeringen föreslårför budgetåret 95/96 intecknat och har detdärutöver kommit in ansökningar motsvarande bidrag på ca20 miljoner. För att något så när täcka efterfrågan påinvesteringsstöd fram -- då nuvarande''program'' går ut och förslag bör haomsatts i beslut krävs ytterligare 45 miljoner.Investeringsstödet är . Mervärdesskatten påinvesteringar i bostäder är också . Investeringsbidragetmotsvarar i huvudsak momsintäkten påsolvärmeanläggningar. sominvesteringsbidrag funnits har det skett en betydandeprodukt- och systemutveckling. Antalet företag som i någonomfattning arbetar med solvärmeteknik har ökat från 3 tillca 30. Ett betydande antal installatörer har kunskap omhur en korrekt installation skall göras. När det gäller självasolfångarna är flera intressanta utvecklingsprojekt på gång,och detsamma gäller systemutvecklingen (ackumulatortank,styrning m.m.) som är minst lika viktig för det totalaresultatet. Om inga extra pengar beviljas för stöd tillsolvärmeanläggningar försvinner marknaden helt och enframtidsbransch drabbas av en obotlig skada. Sverigeförlorar det teknikförsprång som vi har avseende planasolfångare och både kapital och kunskap förstörs.45 miljoner i ökat stöd ger investeringar på 150--250miljoner. I allmänhet samordnas installationen avsolvärmeanläggningen med andra behövliga åtgärder ochtotalinvesteringen blir därför ofta betydligt större än den somär bidragsberättigad. Momsintäkten blir 30--50 miljoner.Ungefär en tredjedel av kostnaden är själva solfångaren,resten är VVS och byggnadsinvestering.Sysselsättningseffekten kan bedömas till 300--400årsarbeten. Räknar vi kostnaden för en arbetslös till 150.000kr så minskar statens kostnader med 45--60 miljoner. Allttalar för att statens budget påverkas positivt av ett förhöjtanslag. Därtill skall läggas värdet av 50--60 miljoner kWhabsolut miljövänlig solenergi som tas till vara genom detökade anslaget.Det är inte försvarbart att -- för att avvaktaEnergikommissionens förslag -- ''slå ihjäl'' enframtidsbransch om den istället kan utvecklas utannettokostnad för skattebetalarna. Det mer långsiktiga stödetbör prövas utifrån det underlag och de förslag somEnergikommissionen redovisar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att för /96 underanslaget E 7 anvisa ett till förhöjt anslagför stöd till investeringar i solvärmeanläggningar förbostäder och att finansiering förutsätts ske på sätt somredovisas i motionen.
mot · GI02N443 · 1995-01-25 00:00:00 — Lokalisering av vindkraftsmyndighet till Vindkraft är en av de energiformer som internationelltutvecklas mycket snabbt, bl.a. inom EU. Även vid enomställning av det svenska energisystemet kommervindkraft att få stor betydelse.Hittills har vindkraftsfrågorna handlagts av mendär ägnats mindre uppmärksamhet, vilket resulterat i att dettagits få initiativ till främjande av en svenskvindkraftsutbyggnad från myndighetens sida. Med ledningav uppnådda resultat för svensk vindkraftsutbyggnadbehöver myndighetsorganisationen ändras, så att vi får enmindre men slagkraftig myndighet specialiserad på området.Denna myndighet skulle också kunna handlägga frågorsom rör områden med ungefär samma problematik, t.ex.småskalig vattenkraft och andra förnybara energiformer.Motiven för att lägga en sådan specialmyndighet tillKalmar är många. En stor andel av vindkraftsutbyggnadenkommer att ske i de vindrika sydöstra delarna av landet,inklusive , där vindkraften redan är etablerad.Högskolan i har en erkänt kvalificeradmiljöforskning som tillsammans med länets samladeenergikompetens inom olika områden (OKG, RIFA, NIFEm.fl.) utgör mycket värdefulla komplement. län, somhar minst statlig verksamhet i landet, har under senare årtappat ytterligare statliga arbetstillfällen. Arbetslösheten ilänet är hög. Avståndet till i , som ocksåhandlägger mark- och byggfrågor, är måttligt, och lämpligaadministrationslokaler finns lediga.En vindkraftsmyndighet lokaliserad till kommeratt medverka till att stärka regionen, ge nya impulser ochbidra till såväl den förnybara energins som näringslivetsutveckling i län. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalisering av en eventuellt nyinrättadmyndighet med ansvar för vindkraftsfrågor till .
mot · GI02N446 · 1995-01-25 00:00:00 — När gick med i EU så ökade därmed också antaletkärnkraftsländer i EU. Kärnkraftsfrågorna inom EU reglerasinom Euratom som har en roll och inriktning somknappast kan stämma överens med den uttalade svenskaambitionen att avveckla kärnkraften till . Fleraav de problem som skulle kunnat uppstå i samband med densvenska anslutningen till EU har emellertid kunnatundanröjas i samband med de svenskamedlemsförhandlingarna och som en följd av Euratomsbristande livaktighet.Detta senare får emellertid inte hindra från att nuoffensivt i EU driva kraven på en energi- ochkärnkraftspolitik som bättre stämmer med den inriktningsom gavs i genom folkomröstning.Regeringen bör således i EU föra fram och driva sådanakrav, politiska och organisatoriska, att EU:s energi- ochkärnkraftspolitik kommer i bättre överensstämmelse medden syn som ligger bakom de svenska besluten att avvecklakärnkraften.Regeringen bör i dessa frågor söka samverkan med andralikasinnade länder i EU. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det svenska agerandet avseende EU:senergi- och kärnkraftspolitik.
mot · GI02N447 · 1995-01-25 00:00:00 — I samband med kostnaderna för hanteringen avkärnkraftens avfall etc kan det uppstå ett ekonomiskt glappom ett kärnkraftverk stängs innan det aktuella företagethunnit betala in medel för hanteringskostnaderna. Detkommer också att kunna uppstå ett ekonomiskt glapp omkostnaderna för avfallshanteringen visar sig överstiga deresurser som avgiftsvägen betalats in från kraftföretagen.Detta finansiella glapp bör överbryggas genom attkraftföretagen i särskild ordning ålägges att garanteraerforderliga resurser. Regeringen bör vidta åtgärder meddetta syfte.Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kraftföretagens finansiella ansvar föravfallshantering etc.
mot · GI02N449 · 1995-01-25 00:00:00 — Småskalig förbränning av biobränslen I regeringens budgetproposition bilaga 13 föreslås att densärskilda finansieringen av programmet Småskaligförbränning av biobränslen skall upphöra. Detta trots tidigareriksdagsbeslut innebärande att programmet skulle pågåockså under /96.Just utvecklingen av tekniker för förgasning ochförbränning av biobränslen kan komma att vara en avgörandefaktor för möjligheterna till omställning avenergiprogrammen och därmed en kärnkraftsavveckling. Attdå avbryta detta utvecklingsprogram måste vara attskicka fel signaler. Särskilt när man inte drar ned resurserutan bara ämnar överföra medel till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag att avbrytaprogrammet Småskalig förbränning av biobränslen.
mot · GI02Sf11 · 1995-01-25 00:00:00 — Med anledning av skr. 1994/95:131 Invandrar- och flyktingpolitiken Reglerna om utvisning på grund av ringa brottNär propositionen om utvisning på grund av brottbehandlades i justitieutskottet yrkadesocialdemokraterna avslag i sitt yttrande tillsocialförsäkringsutskottet. Förslaget ansågs vara förlångtgående och lämna utrymme för godtycke ocholikformig rättskipning. hade arbetatalltför och hela frågan behövde utredas djupare.Samma synpunkter framkommer i reservation 1 i1993/94:SfU17.Det som befarades har besannats. Bagatellartade brott somsnatterier av engångskaraktär kan vara utlänningsnämndensskäl till att utvisa t.o.m. de barnfamiljer som sökt asyl föreden och som enligt regeringsbeslut skall fåstanna av humanitära skäl. Andra brott som kan leda tillutvisning av hela familjer är identitetsförfalskning (ändratfödelseår) för att komma in på disco med åldersgräns,rattfylleri och stöld av kläder ur en container förkläderinsamling på gatan. Flyktinggruppernas ochasylkommittéernas riksråd, FARR, har gjort ensammanställning av ringa brott som varit skäl förutlänningsnämndens utvisningsbeslut.Enligt riksdagsbeslutet skall en person vara dömd för brott,men i praktiken kan ett strafföreläggande vara skäl förutvisning och den misstänkte/skyldige vet inte alltid vad detinnebär. Uppmaningen är ofta: ''Betala , så är saken urvärlden! ''undanröjde ettstrafföreläggande som fått till följd att en familj på sjupersoner enligt beslut skulle utvisas försnatteri till ett värde av 88 kronor.Reglerna för utvisning på grund av brott måste snarastutvärderas, tydliggöras och eventuellt ändras så att de intefår orimliga konsekvenser eller ger utrymme för godtyckeoch olikformig rättskipning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reglerna om utvisning på grund av ringabrott.
mot · GI02Sf12 · 1995-01-25 00:00:00 — med anledning av skr. 1994/95:131 Invandrar- flyktingpolitiken Enligt 3 kap 1§ utlänningslagen har flyktingar,krigsvägrare och s.k. de factoflyktingar rätt till asyl i Sverige.En asylsökande kan även ges uppehållstillstånd inom ramenför tillämpningen av en annan bestämmelse iutlänningslagen, 2 kap. 4§, enligt vilken uppehållstillståndfår ges till utlänning som av humanitära skäl bör tillåtasbosätta sig här.Denna paragraf kan bevilja uppehållstillstånd närförhållandena i hemlandet är av det slaget att det skulle te siginhumant att tvinga utlänningen att återvända dit.I många av de länder, från vilka flyktingar söker sig tillvårt land för att begära asyl, råder en för oss otänkbar syn påkvinnor. De utsätts för en behandling som inte bara ärinhuman utan direkt avskyvärd.Vi i har tagit avstånd från könsstympning ochagerar också mot detta i olika internationella sammanhang,men den verklighet som kvinnor kan återvända till, om asylinte beviljas, är sådan att kvinnan blir stympad. Ett sådantkvinnoförtryck måste kunna jämställas med andra former avförtryck vid bedömning om kvinnan ska få stanna.Kvinnor som genomgår en skilsmässa här enligt våraregler och normer utsätts för förnedrande och inhumanbehandling i vissa länder om de tvingas återvända. I ettflertal länder har en frånskild kvinna ingen möjlighet att fåarbete och bostad och saknar därmed försörjning, ochdessutom ställs kvinnan ofta utanför familj och gemenskap.Lagarna i dessa länder kan ge möjligheter för f.d. maken attfå kvinnan placerad i husarrest och hon kan t.o.m. bli stenadtill döds.Det finns en rad exempel på hur kvinnor, om de ej får asyli , kommer att utsättas för olika grader avkvinnoförtryck, och detta måste beaktas vid bedömningen avasyl.Sverige bör i olika internationella organ arbeta för ochinitiera förändringar i konventioner för att kvinnoförtryckjämställs med andra former av förtryck. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnoförtryck som asylskäl,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att internationellt börverka för att kvinnoförtryck jämställs med andra former avförtryck.
mot · GI02Sf208 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringen har i sin budgetproposition lagt förslag om attegenkostnadstaket för det beloppsbaseradehögkostnadsskyddet för prisnedsatta läkemedel skall höjasfrån lägst till . Egenavgiften förprisnedsatta förskrivna läkemedel föreslås höjastill högst och till för varje ytterligaresamtidigt inköpt sådant läkemedel.Fördelningspolitiskt är detta ingen bra väg att gå. Enhöjning av egenavgiften till kan för en medel-eller höginkomsttagare som blott sällan drabbas av sjukdomsom kräver medicinering uppfattas som tämligen rimlig. Förden kroniskt sjuke, sjukpensionären eller ålderspensionärenmed enbart folkpension och som kommer upp tillhögkostnadstaket är den nuvarande nivån 1 700 kronortroligen mycket kännbar och en höjning vore ännusmärtsammare. I och med de besparingsförslag ochskattehöjningar som lagts i andra sammanhang och som fåreffekter på de allra svagastes ekonomi, kommerregeringsförslag att lägga ytterligare sten på börda.Människor som har lyckan att representera denförkrossande majoritet av svenska folket, som aldrig ellerblott undantagsvis nyttjar apotekens tjänster, har dubbelanledning att känna sig nöjda. Förutom att de får varatämligen friska så kommer de vanligtvis aldrig ens i närhetenav medicinkostnader som tangerar högkostnadstaket. Denrimliga slutsatsen av detta borde vara att finansieringen avbeparingen i budget på läkemedel först och främst bordebekostas av dem.En höjning av egenavgiften för inköp av prisnedsattaförskrivna läkemedel till och till förytterligare inköpt sådant läkemedel skulle inte baramedföra att högkostnadsskyddet kunde bibehållasoförändrat, utan förmodligen också att högkostnadstaketkunde sänkas. Detta skulle i sin tur innebära välkomnalättnader för några av de allra svagaste grupperna i vårtsamhälle.Konsekvenserna av den föreslagna förändringen skullemöjligtvis bli att enstaka kunder som fått förskrivning frånflera läkare eller att betalningssvaga grupper avandra skäl, vid varje enskilt inköpstillfälle, kunde råka ibetalningssvårigheter. Enligt uppgift från Apoteksbolagetskulle det problemet kunna lösas via ett enkeltavbetalningssystem.I det budgetläge som befinner sig i är det självklartatt besparingar på statsbudgeten kommer att drabba allamänniskor. Men i de stora nedskärningar som mednödvändighet måste göras i transfereringssystemen börtyngdpunkten av minskade subventioner läggas på dem somhar bästa förutsättningarna att bära dem, inte på de svagaste.I läkemedelsbidragssystemet finns möjligheterna att göraden avvägningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om läkemedelsförmånen ochhögkostnadsskyddet.
mot · GI02Sf209 · 1995-01-25 00:00:00 — Lagen om allmän försäkring Enligt lagen om allmän försäkring kan förälder som tarhand om ett handikappat barn erhålla vårdbidrag. Somförälder räknas såväl biologisk förälder som adoptivförälder.Däremot omfattas inte övriga som av någon anledning harvårdansvar för omyndig person.Detta innebär att det finns ett antal personer, förmodligenganska få, som kommer i kläm med den nu gällandelagstiftningen. Ett exempel på detta är om ett äldreföräldralöst syskon har vårdnadsansvaret för ett yngreomyndigt handikappat syskon. De praktiska uppgifterna ochkostnaderna är desamma som om det äldre syskonet voreförälder, men samhällets stöd saknas.Enligt min uppfattning är detta en orättvisa som borde gåatt rätta till. För dem som drabbas och tar ett tungt ansvarkänns det underligt att inte kunna få del av ett samhällsstödsom i andra sammanhang är naturligt.Mot den bakgrunden bör lagen om allmän försäkring vadavser 9 kap 4 § och 20 kap 2 § ändras så att syskon som tarett vårdansvar för yngre handikappat syskon i vissa fall kanjämställas med förälder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen i enlighet med vad som anförtsi motionen begär förslag om ändring i lagen om allmänförsäkring.