mot · GI02Jo27 · 1995-04-06 00:00:00 — I denna del har arbetet gått mycket trögt.Kommissionen har, efter lång mangling med en motsträvigindustri, lyckats anta en tämligen urvattnadenergiprestandanorm för kylskåp. Att kylskåpet valdes somden första hushållsapparaten att utarbeta energistandard förär naturligt. Kylskåpet är den apparat inom gemenskapenshushåll som förbrukar mest energi.I har för effektivareenergianvändning sedan energibeslutet getts resurseratt arbeta med upphandling och normer för att gynnaeffektivare energianvändning. Mycket goda resultat harnåtts. prognos är att hushållens elanvändningskulle kunna minska med ytterligare en tredjedel enbart tackvare förbättrad energieffektivitet hos apparaturen. Mycket elkan också sparas i effektivare belysning. Det finns ingenanledning att tro att potentialen skulle vara lägre sett till helaEU.Men för att denna potential till energieffektivitet skall tastill vara krävs en offensiv politik på detta område och attpolitikerna inom EU är beredda att ge arbetet inom SAVE enstörre tyngd och bättre handlingsmöjligheter. Varjefördröjning av åtgärder för att driva fram energisnålareapparatur etc, innebär en kraftig försämring av den framtidaenergieffektiviteten. Detta med tanke på den långalivslängden hos apparaterna.ALTENER-programmet antogs formellt 1993 och har somsyfte att gynna alternativa förnybara energikällor. Målet äratt andelen av energi från förnybara energislag skall ha ökatfrån samt att koldioxidutsläppen inom samma periodskall minska med . bör aktivt deltaoch driva på utvecklings- och investeringssatsningarna inomdetta program.6.3 Nytt kapitel in i unionsfördragetTvå av har anknytning tillenergiförsörjningen: Europeiska (ECSC) samt Euratomfördraget. När Euratomfördragetskrevs under kände man inte till de alla de risker frånbrytning till slutförvaring som kärnkraftproduktioneninnebär. Euratomfördraget är i vissa delar förlegat. Hälftenav EU-länderna saknar kärnkraft och kommer sannoliktaldrig att skaffa sig någon. Problemet med ECSC är att dettafördrag innebär ett forsatt aktivt stöd till kolproduktion.Detta som insikten och viljan både internationelltoch inom EU växer för att minska utsläppen av växthusgaser.EU:s energipolitik behöver därför reformeras i grunden.Fundamentalt är att subventioner till icke förnybaraenergislag fasas ut.Det arbete som redan påbörjats inom SAVE ochALTENER skulle sannolikt vinna på att samlas inom enmyndighet. behöver ett nytt energiavsnitt föras ini unionsfördraget där relevanta avsnitt i ECSC ochEuratomfördraget bibehålls. Centrala mål för EU:sgemensamma energipolitik bör vara att främjaenergieffektivisering, utveckla förnybara energislag, attskydda naturresurser samt att målmedvetet minska dagensberoende av icke förnybara energislag. Ett förbud mot exportav kärnbränsle och radioaktivt avfall till länder utanför EUbör skrivas in i det nya energifördraget.Ett givet mål bör också vara att stödja en utveckling enligtdessa målsättningar inom de central- och östeuropeiskastaterna. Det innebär exempelvis att EU genom TACIS,, PHARE-programmet etc inte bör ge stöd tillnyinvesteringar i kärnkraft. bör inom EU verka föratt stödet inriktas mot att stödja utvecklandet av miljömässigthållbara energiförsörjningssystem i dessa stater.En reformerad energipolitik enligt ovan samt engemensam energi-/koldioxidskatt är sannolikt de tvåviktigaste styrmedlen för att på klaraklimatmålen.Följande avsnitt har återkopplingar till klimatstrategin meninbegriper också andra viktiga miljömål.7. En hållbar varuproduktion/livsstilArbetet mot att nå fram till ett verkligt kretsloppssamhällemåste inkludera en mängd olika styrmedel. Centralt för attnå målet är att vi ställs inför de verkliga kostnaderna för vårråvaru-/energiförbrukning samt påverkan på miljön.Det arbete som pågår inom EU att utvecklaett miljöstyrningssystem för industrin (inkl. kraftföretagenoch avfallsbolagen) Scheme(EMAS) är mycket angeläget. Redovisning avkoldioxidutsläpp samt energiförbrukning per produceradvara kan sannolikt bli viktiga instrument för ömsesidigpåverkan mellan industri och konsumenter. bör drivapå processen både nationellt och på gemenskapsnivå. EMASkan utvecklas till att bli det främsta instrumentet för att drivapå industrins arbete för energieffektivisering och minskadeutsläpp av växthusgaser och försurande utsläpp.För att bli miljöackrediterad i EMAS-systemet krävs detatt företaget uppfyller alla tillämpliga krav imiljölagstiftningen. Vidare skall företaget införa ettmiljöprogram och ett miljöledningssystem förgenomförande, utarbeta en miljöpolicy, utsätta företaget förmiljörevision av utomstående granskare samt årligenutarbeta en miljöredovisning till allmänheten.Miljöanpassning av varor och produktion är ennyckelfråga för arbetet mot en hållbar utveckling inom EU.Sverige måste fokusera på detta arbete inom EU av flera skäl.Förutom det ovan nämnda klimatmålet utgörvaruproduktionen det område där de största trögheterna förett utvecklande miljöarbete finns. Varuhandel reglerasgenom harmoniseringsdirektiv, vilket innebär att takten påteknikutvecklingsområdet riskerar att bestämmas av denlångsammaste nationen på området. Omvänt innebär varjeskärpning i regel ett stort steg framåt för miljön genomminskad miljöbelastning.Harmoniseringen på varuområdet försvårar dock för deländer som vill gå före. I de fall ett land vill förbjuda importav en vara av hälso- eller miljöskäl kan den s.k. miljögarantin(art 100a4) åberopas, men bevisbördan ligger i dessa fall pådet land som vill förbjuda produkten. Det är enligt vårmening inte acceptabelt. Denna omvända bevisbörda står idirekt strid med artikel 130r i , där det slås fastatt EU skall arbeta för ett försiktigt och rationellt utnyttjandeav naturresurser, dvs den s.k. försiktighetsprincipen.Miljögarantin har blivit prövad i endast i dettyska PCP/PCB-fallet. Då gavs rätt till strängaremiljökrav. Men det är osäkert om utslaget kan tolkasgenerellt och användas som ett prejudikat. Det är därförnödvändigt att miljögarantin kommer upp på dagordningenför revision vi översynskonferensen . Miljögarantinmåste stärkas på ett sådant sätt att det säkert slås fast att ingetland tvingas sänka sina miljöambitioner.7.1 KemikalieanvändningProblemet med nuvarande ordning aktualiseras förnärvarande i och med EU:s arbete med att lista de ämnensom ska vara tillåtna i bekämpningsmedel. Av de 87 ämnensom granskas i en första omgång är förbjudna iSverige. har rätt att åberopa miljögarantin ochhänvisa till särskilda nationella förhållanden. Men dettenderar att bli mer en teoretisk än en praktisk möjlighet atti lyckas få till ett förbud i för alla debekämpningsmedel som kommer tillåtas inom EU. Det endarimliga är därför att inom EU får till stånd ändringari som innebär att bevisbördan ska flyttas tilldet land som åberopar frihandeln för sin rätt att att sälja envara som ett annat land ej godtar av hälso- och miljöskäl.Miljögarantin behöver stärkas för att frihandeln inte skabehöva innebära ett miljöhot. Här har ändå bara ett exempelnämnts som innebär att får svårt att behålla statusquo.Sverige bör, förutom att verka för en skärpning av EU:skemikaliehantering på de områden där fickövergångsregler i medlemskapsavtalet (t.ex. vad gällerutbytesregeln, klassificering), även arbeta för ytterligareskärpningar på kemikalieområdet. Både och EU ärmedlemmar i , som i sin aktionsplan angersom mål att helt eliminera utsläpp av gruppen halogeneradeorganiska ämnen. Dock saknar EU avvecklingsprogramför dessa. bör i den pågående revisionen av EU:sfemte miljöprogram driva kravet på att EU i detta skriver insom mål för kemikaliepolitiken att alla svårnedbrytbara ochbioackumulerbara ämnen skall avvecklas. Den endaacceptabla nivån för dessa ämnen i naturen ska sättas till noll.För del är det också angeläget att sådana målskrivs in i femte miljöhandlingsprogrammet förtungmetallerna kvicksilver, kadmium och bly.På grund av stränga miljökrav och stark miljöopinion ärnu den skandinaviska skogsindustrin världsledande på massablekt utan klorkemikalier. Detta har inneburit stora direktamiljövinster inte minst för . bör i EU tainitiativ till ett direktiv som förbjuder användning av allatyper av klorkemikalier vid pappersmassatillverkning.7.2 ÖvrigtDet bör dock betonas att den fria rörligheten av varor ocksåutgör möjligheter. Miljövänligare teknik sprids betydligtsnabbare vid frihandel än vid protektionism. Också tillväxtutgör en möjlighet för att lösa vissa miljöproblem. Den friarörligheten och tillväxtmålen måste dock begränsas avgemensamma styrmedel för att produktion och konsumtionska hållas inom bärkraftiga ekologiska ramar. Ur dettaperspektiv är det därför centralt att på politisk nivå driva påarbetet med gemensamma regler för tuffa direktiv påmiljöområdet, producentansvar och miljöskatter för attfrämja en renare produktion. Sektorsansvaret och den s.k.polluter pays principle ska förverkligas.Sverige bör tillsammans med övriga nordiska länder drivapå arbetet i EU med miljömärkning av konsumentartiklar.Erfarenheterna från standardiseringsarbetet inom Svanen till vara.Vad gäller avfallshantering hänvisas tillkristdemokraternas miljömotion lagd med anledning avmiljödepartementets budgetbilaga. I denna motion trycktekristdemokraterna på vikten av att hålla fast vid en strikttillämpning av innebärande ett totaltförbud för export av miljöfarligt avfall till ochösteuropeiska stater både vad gäller slutdeponering ochupparbetning.8. Ett miljöanpassat transportsystemI EU är transportnäringen en viktig bransch. Den står förmellan av ländernas gemensamma BNP ochsysselsätter 5,6 miljoner människor.En av grundpelarna för EU är att främja den friarörligheten av varor, tjänster och människor över gränserna.Detta är också en grundförutsättning för ett fortsattekonomiskt välstånd, men en källa till storamiljöproblem. I den utvärdering av miljöeffekterna till följdav enhetsakten som låtit utföra, beräknasutsläppen till följd av ökat transportarbete öka starkt. Arbetetmåste vara inställt på att skapa ett trafiksystem som blir enintegrerad del av ett långsiktigt hållbart samhälle. De fyrafriheterna är en grundbult, men måste trafikenbetala sina kostnader vilket inte sker . Gemensammamiljöskatter/prisinstrument behövs sannolikt för attmiljöanpassa och energieffektivisera transportarbetet.8.1 Miljövänligaste trafikslagen måste gynnasIdag går av alla transporter på vägarna.Lastbilen är genom sin snabbhet och flexibilitet ettnödvändigt transportmedel för de flesta företag. Men dennatrafik orsakar också stora skador. Luftföroreningar,igenproppade trafikleder i m.m. orsakar stora storaekonomiska förluster och 50 000 trafikdödade gåröver huvud taget inte att översätta i andra termer än att detär omätliga förluster för många individer.Trafiken måste ledas in på nya vägar -- dvs järnvägar,sjövägar, IT-vägar. Detta tillsammans med nyamiljövänligare bilar ger bättre förutsättningar att möta deövergripande trafikpolitiska målen, nämligen attkraftigtbegränsa trafikens miljöpåverkanminska antalet dödadeoch skadade i trafikenutveckla infrastrukturen efter 2000-talets behovhöja effektiviteten inom transportsystemetsäkerställa tillfredsställande trafikförsörjning 8.2 JärnvägenDet finns stor potential för järnvägen att öka sinamarknadsandelar inom godstrafiken. Nödvändigt för attdenna potential ska kunna nyttjas är att en strategiskutbyggnad av infrastrukturen förverkligas inom de närmsta10 åren. är p g a sitt läge beroende av snabba, frekventa och pålitligajärnvägsförbindelser med de viktiga marknaderna påkontinenten.Ett integrerat ger fördelar för ett mer resurssnåltoch effektivt transportsystem. finns fortfarande mångaorganisatoriska och byråkratiska hinder som ligger i vägenför detta. Som exempel kan nämnas att när SJ för Avesta-Sheffields räkning började köra tungt gods på järnväg iställetför lastbil från till så hade de kontakt medinte mindre än åtta olika järnvägsförvaltningar, alla mer ellermindre nationalistiskt sinnade. Det är nödvändigt att dylikbyråkrati minimeras.Ett nytt signalsystem måste börja utvecklas och börjaanvändas. finns det stora svårigheter att köra tåg frånett land till ett annat. Med en satellitbaserad teknik blir detmöjligt. Ett sådant projekt är av sådan dimension attministerrådet och kommissionen måste enas om det som ettgemensamt Europaprojekt. Likaledes måste lokenstandardiseras så att de kan köra i många olika länder. Detär inte rimligt att loken måste bytas vid varje nationsgräns.Inom TEN-samarbetet är det viktigt att prioritera utbyggnadav snabbtågsnätet.8.3 Renare sjöfartFartygstrafiken svarar för cirka en femtedel av helatransportnäringens utsläpp av kväveoxider. finnsutvecklad teknik för katalytisk teknik också på fartyg.Försöksanläggningar visar att utsläppen kan minskas med 90procent med hjälp av katalysator.Även om är särskilt drabbat av försurningkan konstateras att sjöfartens utsläpp drabbar allahamnstater. Medlemsländerna inom EU bör således delaintresset av att minska fartygens utsläpp. Här, liksom inomIMO, bör ta ett kraftfullt initiativ och ledautvecklingen.Sverige bör i EU verka för att en gemensam fond försjöfarten inrättas. Den svenska NOx-fonden som inrättadesför skulle kunna vara en förebild. Denfungerar så att energiverk och liknande utsläppskällor fårbetala per kilo utsläppt kväve. Medlen användssedan som stöd för åtgärder som minskar utsläppen. Enliknande fond upprättad för sjöfarten inom EU skulle kunnafungera som så att de fartyg som inte installerarkatalysatorrening får betala för sina utsläpp. Genom attreningsmetoderna är mycket kostnadseffektiva skulle ensådan modell ha en mycket starkt pådrivande effekt. För ettrorofartyg kan kostnaderna per kilo sannolikt hamna under5 kronor per kilo reducerat NOx med katalysatorteknik.Kristdemokraterna ansluter till regeringens linje att verkaför att fartyg i reguljär trafik på och inteska tillåtas använda olja med högre svavelhalt än 0,5viktprocent.8.4 FlygtrafikenFlygtrafiken har ökat mycket starkt . Det finns inget transportmedel som är såsnabbt, därför kommer det att fortsätta att vara betydelsefullt.Samtidigt finns det inget transportmedel som är såenergikrävande och miljöpåverkande som flyget. Därförmåste bättre flyglan stimuleras fram genomtvingande gränsvärden och styrande landningsavgifter.8.5 BiltrafikenI regeringens proposition nämns ett antal åtgärder för attminska miljöpåverkan från biltrafiken och frånarbetsredskap såsom skärpta teknikkrav och introducering avförnybara energislag. Krav på noggrannamiljökonsekvensbeskrivningar vid planerade investeringar itransportsektorn och att dessa integreras med övrigmarkanvändningsplanering betonas likaså. Men det krävsockså utveckling av styrmedel för ett minskat trafikarbete.I står biltrafiken i storstäderna för avde totala utsläppen av växthusgaser. I EU återfinns 80procent av befolkningen i storstäderna. Styrmedel för enmiljöanpassad trafiksituation handlar därför mycket om attminska människornas bilberoende i storstäderna. Ländernabör samarbeta kring utvecklandet av effektivakollektivtrafiksystem, bilavgifter med styrande funktion,utvecklat cykel- och gångtrafiksystem etc för att minskabiltrafiken i storstäderna.De flesta av EU-länderna vill också gå vidare med ettdirektiv där kraven vad gäller bilars energiförbrukningkraftigt skärps. bör som EU-medlem driva på för attsätta stark press på bilindustrin att utveckla energisnålafordon. I takt med att integreras ökar möjligheternaatt driva på industrin på samma sätt som politikerna drivitpå bilindustrin i . En större marknad med gemensammaspelregler kan lättare sätta effektiv press på industrin än vadenskilda länder kan. Utsläppen av koldioxid, kväveoxideroch kolväten måste ner under de s.k. kritiskabelastningsgränserna. Målet bör vara att bilar efter år 2005är nere i en energiförbrukning motsvarande ca / mil.EU:s kretsloppsmål ska också omfatta bilindustrin.Lagstiftning på gemenskapsnivå innebärandeproducentansvar och kretsloppssystem för bilar börupprättas.En gemensam strategi för introducering av motoralkoholerbör utarbetas. Motoralkoholer bör lågbeskattas. Målet börvara att minst hälften av bilparken drivs med annat än fossilabränslen . Jordbruksmarken bör ses som en resurs närdet gäller produktion av alternativa bränslen.8.6 KombitrafikFör att optimalt kunna ta tillvara de olika trafikslagensfördelar måste kombitrafiken utvecklas. Bättre terminaler,standardiseringsarbete etc är viktiga ingredienser för attmöjliggöra bättre samverkan mellan trafikslagen.9. JordbrukspolitikenKristdemokraterna stöder regeringen i dess ambition attutveckla EU:s gemensamma jordbrukspolitik i miljövänligriktning.Den förändring av den gemensamma jordbrukspolitikensom äger rum inom EG till följd av detsenaste går i rätt riktning men är otillräcklig.Miljömål har satts upp för jordbruket i förordning 2078/92.Alla länder skall enligt denna förordning upprättamiljöprogram för jordbruket. Halva finansieringen sker överEU:s budget medan resten finansieras på nationell nivå.Kristdemokraterna har i motioner med anledning avregeringens proposition 1994/95:75 ochJordbruksdepartementets budgetbilaga utvecklat synen kringmöjligheterna till ett offensivt miljöprogram för jordbruketpå nationell nivå som står till buds. Detta skedde enligt vårmening inte i tillräcklig omfattning.Ett problem inom EG är de länder som är s kfripassagerare, länder som inte bär kostnaden för vare sigmiljöpåverkan eller överproduktion utan ensidigt låter dettabelasta den gemensamma budgeten. Detta leder till att ländersom tar sitt ansvar och genomför nationella åtgärder för attminska dessa problem drabbas ekonomiskt, somincitament saknas för andra länder att ta itu med problemen.Den miljöanpassning av livsmedelsproduktionen som ägtrum både inom vegetabilie- och animaliesektorn i Sverigesaknar i stort sett motsvarighet inom EU. Viktigaingredienser i det svenska miljöarbetet har varit väl utbyggdlantsbruksrådgivning, sträng miljölagstiftning, stöd tillbevarande av ängs- och hagmarker, skatt påbekämpningsmedel och handelsgödsel och program förminskat närsaltläckage. Vad gäller animalieproduktion harsträng djurskyddslagstiftning med höga krav på brastallmiljöer och kvalitetsfoder, utbyggda program fördjurhälsovård och smittskyddsarbete och förbud motantibiotika i foder i tillväxtbefrämjande syfte varit deviktigaste komponenterna.Det är därför en central uppgift för att medverkatill en miljöanpassning av EU:s jordbruk i samma riktning.I första hand gäller det att inte backa på de områden därövergångsregler gav i medlemsavtalet. Exempelvis måsteSverige driva på för att förbudet mot generell användning avantibiotika i foder utvidgas till att gälla inom hela EU. Dennafråga är inte bara en etisk fråga utan tenderar att alltmer blien folkhälsofråga då immunitet hos framförallt barn motantibiotika blir ett allt allvarligare problem. Vägen till ettfullt ut kretsloppsanpassat jordbruk är dock lång och får skestegvis.9.1 En gemensam vision nödvändigDet är nu bok (1962). Den boken blev något av enväckarklocka för miljörörelsen. Boken handlar om ekologiskkollaps till följd av användning av bekämpningsmedel.Bokens tema har förverkligats gång på gång (t.ex. DDT-alarmet) utan att vi radikalt lagt om inriktningen för vårproduktion.Det är hög tid att slå fast en ny vision för vår nyttjande avjordbruksmarken. Livsmedelsproducenter måste gesekonomiska och praktiska möjligheter att ställa om bådeanimalie- och vegetabiliesektorn i ekologisk riktning.Dagens konventionella jordbruk innebär en stormiljöbelastning framförallt i de tätbefolkade EU-länderna.Nästan allt grundvatten är i dessa länder kontaminerat avnitrater och bekämpningsmedel. Läckage av närsalter ochbekämpningsmedel till yt- och grundvatten, sjöar och hav ärett allvarligt problem. Detta kommer att bli tydligt eftervårens översvämningar i nordvästra och vid dealgblomningar dessa kan komma att ge upphov till iNordsjön och . Dagens konventionella jordbrukinnebär också att stora mängder luftföroreningar(ammoniumläckage etc) sprids. Det konventionellajordbruket innebär hög energiförbrukning, ett hot motjordbruksmarkens långsiktiga produktionsförmåga och attmålen om bevarande av den biologiska mångfalden inteuppfylls.Det är lätt att inse att de samhällsekonomiska vinsterna aven omläggning av jordbruket i ekologisk riktning är mycketstora. Stor tyngd måste ges arbetet med miljöanpassning avjordbruket. Omläggning till ekologisk produktion måste lönasig genom att stödnivån läggs på sådan nivå attkompensation ges för minskad produktion och övrigamerkostnader. bör i EU driva frågan omgemensamma minimiskatter på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel samt driva kravet om en kraftigt sänktmaximigräns för kadmiuminnehåll i handelsgödsel ochstyrande skatt på kadmiuminnehållet. Denproduktionsbaserade arealersättningen bör inkludera valloch successivt sänkas. Ökad andel vall skulle bidra starkt tillminskat närsaltläckage.De ovan beskrivna miljöproblemen som är kopplade tilllivsmedelsproduktionen skulle istället för minusposterkunna bli plusposter. Landsbygden skulle kunna utgöra enhörnpelare i arbetet för bevarande och utvecklad biologiskmångfald, utgöra en resurs för framtida energiförsörjningsamt av andra biotekniska produkter, utgöra grundbulten iutvecklandet av det framtida kretsloppsanpassade samhälletgenom att storstädernas restprodukter tas till vara somresurser på landsbygden. bör i EU verka för en nysyn när det gäller kopplingen mellan stad och land. Sverigebör verka för att resurser till forskning i en ''ny'' innovativsamhällsplanering som utvecklar kretsloppsmöjligheternafullt ut tillgodoses.Jordbrukets möjlighet att utgöra en sänka för klimatgaserbör tas till vara. I odlingssystem där humusmängden ijordbruksmarken byggs upp binds stora mängder koldioxidupp. bedrivs jordbruket på det sättet endast inom vissariktningar inom det ekologiska jordbruket. Detta trots atthumushalten sjunkit på ett oroande sätt inom vissa jordar.Forskning kring potentialen att utnyttja jordbruksmarkensom sänka för klimatgaser bör stimuleras. Stöd tilljordbrukare som lägger om sina odlingssystem i dennariktning bör då kunna utgå. Detta stöd skulle kunnafinansieras genom en framtida gemensam koldioxidskatt.Jordbrukets potential att medverka i en klimatstrategi blidubbel om man därtill lägger potentialen tillenergiproduktion med energigrödor som ersättning tillfossila bränslen.9.2 Bevara kulturarvetBevarad biologisk mångfald bör, förutom att gälla vildadjur och växter samt deras livsmiljöer, också gälla gamlalantraser och kulturväxter.I och med förband sig bl a att följaEU:s regler för bland annat köksväxtfröer (grönsaksfröer).För att en frösort ska få säljas måste den finnas upptagen påen officiell sortlista, antingen i något EU-land eller på EU:sgemensamma sortlista. För att komma upp på en sortlistamåste någon gå in som ägare vilket är dyrt. Står en sort inteuppsatt på lista får den inte säljas eller marknadsföras.De här reglerna gynnar de stora fröfirmorna som mest serpå försäljningsvolymen. Och ju färre sorter desto lägre avgifttotalt sett. Argumentet att systemet innebär enkvalitetssäkring håller inte för att försvara att kravet ställs påfröer också för hobbyodling. De kvalitetskrav som riktas frånde större odlarna om hög avkastning, samtidig mognad etcär inte relevant för hobbyodlaren som mer ser till smak,resistens etc.Reglerna innebär i princip att hälften av sorternaförsvinner när de nya EU-bestämmelserna träderi kraft på allvar. Inom EU-länderna innebär dessabestämmelser att närmare 2 000 sorter försvunnit. I praktiken betyder det att dessasorter försvinner för alltid. raderas unika generbort från vårt kulturarv, gener som kan bli livsviktiga vid t exen klimatförändring.I det avtal tecknade med EU är det dock möjligtatt göra ett undantag från regelverket om ''särskilda skäl''föreligger. bör verka för ett sådant generelltundantag för portionsförpackat frö avsett förhusbehovsodlare.