mot · GI02So238 · 1995-01-25 00:00:00 — Den kooperativa företagsformen röner allt större intresseinom det sociala området. Det är framför allt kooperativadaghem och personalkooperativ som bildats genom''avknoppningar'' från tidigare reguljära verksamheter inomlandsting och kommuner som nått en viss omfattning.Utomlands, företrädesvis i , finns s.k. socialakooperativ. Dessa företag arbetar med människor som harsvårt att komma ut på den reguljära arbetsmarknaden.De sociala kooperativen är arbetskooperativ som säljervaror och tjänster på marknaden. Ett stort antal avkooperatörerna i ett socialt kooperativ har någon form avfysiskt, psykiskt eller socialt handikapp. Kooperativenvänder sig därför till omsorgstagare, människor medallvarliga psykiska problem, fysiskt handikappade, f.d.fångar samt missbrukare.I finns en speciell kooperativ lagstiftning. Där ärkooperativ en lagreglerad företagsform. Flera av inom bygg-, jordbruks- och metallsektorn ärkooperativ. Men det finns dessutom en speciell lagstiftningsom reglerar de sociala kooperativens verksamheter.Exempelvis måste ett socialt kooperativ ha ''arbetshandikappade'' som kooperatörer. Det finns ocksålagstadgat hur eventuella överskott får/skall fördelas mellaninvesteringar och löner samt hur mycket som måste finnassom fonderade medel (motsvarande aktiekapital).Om ett företag uppfyller de krav som ställs för att det skallklassas som ett socialt kooperativ finns vissa skattelättnaderatt få. Detta motiveras med att kooperativet finns påmarknaden och överlever genom att sälja sina produkter.Men det sociala kooperativet har vissa marknadsmässiganackdelar i jämförelse med andra företag som verkar påsamma marknad, nämligen att av kooperatörernaoftast har något nedsatt arbetsförmåga.Svenska traditionerI har den kooperativa verksamheten fått en annaninriktning och utformning. I stora drag har vi fyra olikatyper:1. producentkooperativ, företrädesvis inom jordbruket,2. konsumentkooperativ, t.ex. och HSB,3. brukarkooperativ, t.ex. daghem, solarier som drivs avPSO m.m.,4. sociala kooperativ i terapisyfte ofta i anslutning till denpsykiatriska vården eller till omsorgsverksamhet.Framför allt det sistnämnda innebär ett nytänkande inomden psykiatriska rehabiliteringen och har såvitt hittillskunnat bedömas uppvisat fina resultat och ökad livskvalitetför dem som ingått i kooperativen, dessutom till en lägrekostnad än traditionella behandlingsmetoder. Det är möjligtatt detta är en framkomlig väg som bör uppmuntras.Det kanske också är rätt tid att ge stöd till den här typenav kooperativ nu när skall genomföras ochkommunerna åläggs att i samarbete med andra aktörer finnaformer för hur man skall skapa rehabiliterings- ochsysselsättningsprogram för nya grupper av människor medstora behov.Det italienska exemplet som vi redogjort för ovan gårytterligare några steg och är för våra förhållanden väldigtavancerat i och med att det i praktiken kombinerar alla fyratyperna av kooperativ. vill vi inte utesluta att det ien nära framtid även kommer att resas krav och önskemålom att starta liknande verksamhet även i vårt land. I tider avmassarbetslöshet, nedskärningar och stora sociala behov kansådana lösningar bli naturliga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till enlagstiftning om en kooperativ företagsform enligt vad imotionen anförts om möjligheter att ta sociala hänsyn iverksamheten.