mot · GI02K215 · 1995-01-25 00:00:00 — Inskrivning av subsidiaritetsprincipen i grundlagen Subsidiaritetsprincipen har vunnit uppslutning inomEuropeiska Unionen. Den har tillämpats på miljöområdetoch skrevs in i som en bärande grundför arbetet inom gemenskaperna. Bedömningen torde varaatt oavsett hur den fortsatta processen inom EU går kommerdenna princip att vara vägledande i utvecklingsarbetet.Genom att nu är medlem i EU är principen en del avsvensk rätt, i den meningen att den gäller i arbetet mellanmedlemsstaterna. Däremot har den inte direkt verkan på dennationella rätten.Subsidiaritetsprincipen är ett generellt verktyg i arbetetmed att bygga upp olika kompetensnivåer i en organisation.Principen går ut på att de uppgifter en lägre nivå själv klararav att hantera skall den också själv ha ansvar ochbeslutskompetens för. De överordnade nivåerna skall stödjade underliggande.Endast de uppgifter som de underordnade nivåerna intekan lösa på ett effektivt sätt skall föras upp till överordnadenivåers ansvarsområde.Subsidiaritetsprincipen innebär att bevisbördan alltid vilarpå den som vill beröva en lägre nivå dess funktion ochdärmed dess frihet och ansvar. Det måste alltså bevisas attden lägre nivån är ur stånd att fullgöra sin uppgift på etttillfredsställande sätt och att den högre nivån kan göra detmycket bättre.Principen har sin betydelse som maktfördelningsprincip,men det är viktigt att betona att principen är ett arbetsverktygoch en analysmodell. Den utför inte själva arbetet elleranalysen.Ibland används en inadekvat benämning påsubsidiaritetsprincipen. Av någon anledning har uttrycket''närhetsprincipen'' kommit att uppfattas som en synonymtill subsidiaritetsprincipen. Det finns en ''närhetsprincip''redan i svensk förvaltning, dvs. principen om det fysisktkortaste avståndet till en institution (t ex ett daghem eller enskola). En av konsekvensutredningarna inför EU-medlemskapet konstaterade också det felaktiga bruket avsubsidiaritetsprincipen som ''närhetsprincip''.Principen är ingen närhets- eller decentraliseringsprincip.Den står egentligen över den typen av ''rörelseriktning'' somuttrycks med begreppet decentralisering.Subsidiaritetsprincipen kan användas både som en''närhetsprincip'' och en ''fjärrprincip''. Det beror på vilkenuppgift som skall utföras.Av de tidigare tolv har elva ansett attsubsidiaritet är det användbara och relevanta uttrycket förbegreppet. Endast har översatt principens namnmed ''närhetsprincipen''. I språkbruket finns det anledningatt hålla sig till huvudlinjen.Subsidiaritetsprincipen är en betydandemaktfördelningsprincip; helt enkelt rätt makt på rätt plats.Om så många beslut som möjligt kan fattas näramedborgarna kommer det att vitalisera demokratin.Det finns flera områden där subsidiaritetsprincipen somgrundläggande norm skulle vara betydelsefull i det svenskasamhället. Den borde vara en viktig utgångspunkt för alllagstiftning. Subsidiaritetsprincipen bör därför införlivassom en viktig grund för den nationella svenska rätten. Detsker lämpligen genom att den införs i regeringsformen somen av grunderna för statsskicket. Grundlagsförändringargenomförs vanligen i brett samförstånd mellan partier.Regeringen bör därför ges uppdraget att förankra en sådangrundlagsförändring och därefter framföra förslaget förriksdagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att subsidiaritetsprincipen bör skrivasin i svensk grundlag.