mot · GI02K316 · 1995-01-25 00:00:00 — Fri tillgång till databaser I nedanstående motion föreslår vi en utredning ommöjligheterna att erbjuda allmänheten fri tillgång tillriksdagstryck och viariksdagens databaser.Idag är ännu inte datorer, modem eller datakunskap allamedborgares egendom, men mycket talar för att det blir meddatorerna som med telefonen: Först var det prästen,ingenjören och skolläraren i byn som hade tillgång tilltelefonen, men nog var den alla hushålls egendom.Det är nu vi avgör hur informationstekniken kommer attanvändas -- om den nya tekniken blir en tillgångför några få eller om den kommer till glädje för många.Offentlighetsprincipen hör till det finaste i den svenskademokratin och är en viktig garant för öppen debatt och motmaktmissbruk. När nu svenska staten och dess riksdagsnabbt datoriseras och offentlig information samlas, och kanerbjudas på datanät, är det viktigt att inga onödiga trösklarskapas, som gör att allmänheten i praktiken inte får tillgångtill informationen.Rixlex har blivit tillgängligt på datanät ochkommer att anslutas till Internet. Systemetinnehåller mängder med både viktig och spännandeinformation och måste för och myndigheternaseget arbete hållas aktuellt vare sig uppgifterna finnstillgängliga för allmänheten via datanät eller inte.Så finns t.ex. register redan från och med 1975i Rixlex, och det kompletta riksdagstrycket i datanätet frånoch med 1988/. Rixlex omfattar ocksåSvensk författningssamling.När nu systemet erbjuds till allmänheten har valtatt ta ut en årlig avgift om . Denna ger tillgångtill hela systemet. Kostnaden motsvarar enhelårsprenumeration på riksdagstrycket. Då det i förstahand är företag och organisationer med hyggligbetalningsförmåga som upptäckt systemet har protesternavarit få. Den höga kostnaden har också modifierats förskolornas del, som inte behöver betala med än 1 000 kronorper år.Det finns anledning att känna oro för de principer, som letttill att fastnat för att sätta ett förhållandevis högtpris för tjänsten till de medborgare som vill ha tillgång tillRixlex eller . Att det inte ärnödvändigt att sätta pris på statlig information via datanätvisas t.ex. av att regeringen för sin del valt att göra t.ex.finansplanen och budgetsammandraget kostnadsfritttillgängligt på datanät.Mot att tillämpa samma principer för datainformation somför skriftlig information talar också att den förra inteanvänder resurser på samma sätt som information som skatryckas, paketeras och skickas ut.Om inte medborgarrätt ska heta pengar får intetillgången till Rixlex behäftas med ekonomiska trösklar, somgör det närmast omöjligt för en vanlig medborgare attabonnera på systemet. Vikten av att hävdaoffentlighetsprincipen i praktiken ger i stället anledning förriksdagen att överväga att erbjuda Rixlex kostnadsfritt till varoch en som vill gå in på datanätet.Härigenom skulle vanliga medborgare få helt nyamöjligheter att enkelt få del av både aktuell lagstiftning, sina''egna'' ledamöters agerande i och kunskap omaktuella frågor. Fri tillgång till Rixlex skulle också gepolitiskt och fackligt intresserade medborgare en bättregrund för att lägga politiska förslag och delta i den allmännadebatten. Full medborgarinsyn i SFS vore en viktig bieffektav att Rixlex erbjuds gratis till medborgarna.Det finns ett växande intresse bland enskilda medborgareatt bredda tillgången på databuren information. ProjektRuneberg är ett ideellt initiativ, där medlemmarna under tvåår skapat och samlat fria elektroniska utgåvor av nordisklitteratur och konst. Då lagtexter uttryckligen är undantagnafrån upphovsrätt har man läst in några lagar som har näraanknytning till projektet. Det gäller bland annat datalagenoch lagen om upphovsrätt.Trots att utbud av lagtexter knappast har varit huvudsyftetmed projektet har dessa varit de mestuppskattade delarna av hela projektet. Det är knappastrimligt att statens ansvar för att göra lagstiftningen känd skabehöva tas över av ideella intressenter, som har oändligauppgifter inom områden som staten inte har sammaomedelbara ansvar för.Beslutet att ta betalt för Rixlex har sannolikt sin grundsåväl i den ekonomismens anda, där allt måste ha sitt pris --också demokratin -- som i det faktum att pappershanteringenav riksdagshandlingar är dyrbar och resurskrävande. Vi ärinte heller ensamma om att ta betalt för statlig, elektroniskinformation. Det görs bland annat i och , mendär som här förs nu en aktiv diskussion om det rimliga i attmedborgarna ska behöva betala för att få insyn i dendemokratiska processen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt uppdrar åt sitt förvaltningskontor att utredaekonomiska, praktiska och principiella konsekvenser av atterbjuda Rixlex kostnadsfritt till allmänheten.