mot · GI02T232 · 1995-01-25 00:00:00 — Bra kommunikationer är en viktig förutsättning för atttillvarata utvecklingsmöjligheterna i hela . Ett välutbyggt väg- och järnvägsnät och en utbyggnad avkollektivtrafiken ökar möjligheterna för ett decentraliseratsamhälle. Investeringar inom området person- ochgodstransporter är en avgörande förutsättning för att skapagoda utvecklingsmöjligheter i alla delar av landet. Inte minstför de företag som har långa avstånd till marknaden ärberoendet av goda kommunikationer stort för att kunnahävda sig nationellt och internationellt.Möjligheten att förflytta varor, människor och nyttjatelekommunikationer är en viktig förutsättning förutveckling. Den industriella revolutionen byggde på framförallt två faktorer, kunskap och kommunikation. Historiskforskning har visat att det torde vara få länder, om ens något,som nått ekonomiskt uppsving utan en gynnsamkombination av dessa båda faktorer.Dessa utgångspunkter är i hög grad giltiga. ISverige har debatten om investeringar i kunskap ochkompetens fått ny näring . Antalethögskoleplatser har ökats med 50 000 under förra mandatperioden. Forskningen harförstärkts med utskiftningen av löntagarfondsmedlen.Riksdagen har antagit ett program för utbyggnad avjärnvägar och vägar om 100 miljarder under en 10-årsperiod.Stora investeringar har gjorts på telekommunikationer ochIT-utveckling. Allt detta är viktigt för att långsiktigt förbättraarbetsmarknaden och internationellakonkurrenskraft.I termer av att hela skall leva kommer bl.a.tillgången till kommunikationer, utbildning, kultur,möjlighet till rekreation och god bostadsmiljö att vara viktigalokaliseringsfaktorer. Människor önskar bosätta sig i ortereller bygder som kan erbjuda såväl god livskvalitet som godakommunikationer. Investeringar i infrastruktur är en viktigförutsättning för utveckling i alla delar av landet.Vi lever i ett alltmer internationaliserat samhälle. Dettainnebär förutom större rörlighet att svenskt näringsliv genomkvalitet och pris skall konkurrera på en större marknad.Samtidigt ökar konkurrensen på hemmamarknaden. För attnäringslivet skall ha rimliga möjligheter att konkurrera pålika villkor måste avståndsnackdelen till övriga Europaminimeras med god infrastruktur.Om befintlig infrastruktur skall vidmakthållas behövsstora insatser för underhåll. För att göra rätt prioriteringarkrävs en helhetssyn inom detta område. Framtida beslutmåste bygga på kunskaper om infrastrukturens roll ochbetydelse för hela landets utveckling.Investeringar i infrastruktur är av största strategiskabetydelse för:utvecklingen inom näringslivet i helaSverige,exportindustrins konkurrensförutsättningar ochatt möjliggöra arbete och boende i hela landet.Inriktningen på investeringarna måste bl.a. vara att:utifrån en transportekonomisk helhetssyn prioriteramiljövänliga transportsystem,skapa systemlösningar somunderlättar ett snabbt flöde av både person- ochgodstransporterna -- inom landet och till utlandet,ökakvalitén i resandet.Trafiksektorn skapar stora miljöproblem med utsläpp,buller, etc. Vägtrafiken är ett allt större miljöproblem och gerdet största bidraget till de miljöfarliga utsläppen i luften.Miljöproblemen måste minimeras genom bl.a. renare trafikoch satsning på miljövänliga transporter, järnväg och sjöfart.Investeringar i infrastruktur måste göras påsamhällsekonomiskt och miljömässigt bästa sätt utifrån varjeregions specifika förutsättningar, läge och behov.Investeringar i infrastruktur måste underlätta trafiklösningardär väg, järnväg, flyg och sjöfart kan kombineras på ettoptimalt sätt. I regioner och områden där vägtrafiken är detenda realistiska alternativet ska vägarna prioriteras. Iområden där det finns underlag för kollektivtrafik ska dennatrafik prioriteras. För långväga person- och godstransporterska i första hand eftersträvas järnvägs- och sjöfartslösningar.Riksdagen uttalade i riksdagskrivelse 1992/93:446 att bl.a.sjöfart, luftfart, post och telekommunikationer på ett bättresätt skall integreras i investeringsplaneringen. Det ärangeläget att detta nu efterföljs i den fortsatta planeringen.InfrastrukturFyrklöverregeringen påbörjade en i moderna tider unikinfrastruktursatsning.Beslutet som fattade 93 innebar förförsta gången en 10-årig investeringsplanering. Med debesparingar som regeringen nu föreslår, om tidsförskjutningav väginvesteringar, rycker man sönder denna långsiktigaplanering. Vi kan med hänsyn till det ekonomiska lägetacceptera att regeringen senarelägger några avväginvesteringarna. Däremot anser vi att programmet ihuvudsak skall fullföljas inom 10-årsperioden.Centern har krävt en 40-miljarderssatsningpå att bygga ut det svenska järnvägsnätet. Detta är nu på vägatt förverkligas.Trots denna satsning finns flera angelägna projekt som intekommer att fullföljas under 10-årsplanen. Hit hör t.ex.Nordlänken, Atlantbanan, Götalandsbanan, Kust till Kust-banan och Bottniabanan. Dessa projekt är bl.a. viktiga försnabbare, effektivare transportsystem i Norden.Den socialdemokratiska regeringen har i sin EU-kontakthelt lämnat de långa avstånden i åt sitt öde.Medlemskapet i EU kommer att innebära att får ettåterflöde från på ca 2,4 miljarder kronorper år. Inom EU finns också ett program förinfrastrukturinvesteringar. För att påskynda fullföljandet avangelägna järnvägsprojekt bör arbeta för att få delav dessa satsningar till i första hand Bottniabanan ochAtlantbanan. Detta bör ges regeringen till känna.UnderhållDe omfattande investeringar som genomförs innebär att många anläggningar ersätts av nya. I taktmed att de av beslutade investeringarna i vägar ochjärnvägar slutförs kommer även ett ökat ekonomisktutrymme att behövas för uthålliga underhållsåtgärder. Tilldetta kommer ett stort ackumulerat underhållsbehov genomtidigare eftersläpning.Staten har ett samlat ansvar för trafikens infrastruktur.Inom ramen för detta ansvar ligger att vidmakthålla detsamlade väg- och järnvägskapitalet. Det finns brister idet svenska väg- och järnvägsnätet. De vinster som görsgenom investeringar i infrastruktur går förlorade om de inteåtföljs av insatser för drift och underhåll. Även urtrafiksäkerhetssynpunkt är det av största vikt attunderhållsinsatserna inte tillåts släpa efter.Principen måste vara att väg- och järnvägskapitalet skallförvaltas på sådant sätt att värdet av gjorda investeringar inteurholkas. För att kunna upprätthålla en sådan princip krävsen långsiktig strategi för drift och underhållsåtgärder. Ensådan strategi måste syfta till att dels komma ifatt deneftersläpning i underhållet som finns på både vägar ochjärnvägar och dels att långsiktigt säkerställa en fullgod nivå.I underlaget för en sådan strategi bör även ingåmöjligheten att skapa ekonomiskt utrymme genom attrationalisera verksamheten vid och Banverket.Regeringen bör återkomma till med en analys ochförslag till strategi för drift och underhåll av vägar ochjärnvägar i ett långsiktigt perspektiv. Detta bör gesregeringen till känna.Upprustning av det mindre vägnätetSverige befinner sig i en uppåtgående konjunktur.Orderingångar och försäljning ökar, kapacitetsutnyttjandeoch lönsamhet ökar. För möjligheterna att hela skallleva och få del av den ekonomiska utvecklingen spelarvägstandarden en avgörande roll. En kraftfull satsning påupprustning av länsvägnätet är därför en angelägenregionalpolitisk satsning.Det finns också näringspolitiska skäl att göra en kraftfullsatsning på upprustning av de mindre vägarna. mycket stor betydelse för skogsindustrin. Denna är enav våra i särklass främsta exportnäringar som tillföross handelsintäkter på mer än . Det ärdärför av nationellt ekonomiskt intresse att de delar avlandets infrastruktur som utgör en betydandeverksamhetsförutsättning för branschen har en god standard.Det är dock inte bara för skogsbruket som dessa vägar spelaren stor roll. Lantbruket och annan företagsamhet pålandsbygden är på liknande sätt beroende av transporter pådessa vägar. För flera områden i vårt land, som har växandebetydelse som mål för semester och rekreationsresor, spelarockså dessa vägar en betydande roll. Det är angeläget attdessa regioners möjligheter att utveckla ny sysselsättning,exempelvis genom utbyggd turism, inte hämmas av lågvägstandard.Den socialdemokratiska regeringen föreslår en kraftigminskning av anslagen för drift och underhåll av statligavägar. Detta innebär att det lågtrafikerade vägnätets standardytterligare försämras. I det besvärliga ekonomiska läge somvi befinner oss i är det angeläget att prioriterabärighetshöjande åtgärder.Centern föreslår därför att ytterligare anvisasför det kommande budgetåret att användas för satsningar påfrämst bärighetshöjande åtgärder, beläggning av grusvägaroch höjd standard på de mest utsatta delarna avlänstrafiknätet. Denna insats finansieras genom en minskadsatsning på motorvägsutbyggnader. Vi föreslår därför enomföring från anslaget A 3, byggande av vägar, till anslaget A 2, drift och underhåll.Enskilda vägarDe enskilda vägarna är i särklass landets längsta vägnät.Huvuddelen av detta vägnät finns på landsbygden. Centernavvisar regeringens förslag om att såväl det politiska som detekonomiska ansvaret för drift och byggande av enskildavägar förs över på kommunerna. Vi ser en stor fara i en sådanansvarsförflyttning. Att lägga över ansvaret på kommunernainnebär en klar risk för att staten drar bort sittekonomiska engagemang för dessa vägar. Följden av dettakan bli att bidragen minskas eller helt slopas. De glesa ochytvida kommunerna har en stor andel av enskilda vägar. Detskulle slå hårt mot dessa kommuner och de människor ochdet näringsliv som bor och verkar i dessa områden omriksdagen biträder regeringens förslag omansvarsförflyttning.I stort sett påbörjas alla ut-transporter av hela skogs- ochjordbrukets produktion, respektive avslutas alla in-transporter av insatsvaror och förnödenheter på dessa vägar.De enskilda vägarna har även en mycket stor betydelse förallmänheten i form av turism, rekreation samt för fritids- ochfriluftsliv. De enskilda vägarna måste ses som en mycketviktig och integrerad del av landets totala vägnät. Då deflesta resor och transporter börjar och slutar vid enskild väg,är de av ett stort samhällsekonomiskt värde. Trots detta utgårstatsbidrag för endast ca en fjärdedel av dessa vägar.Många enskilda vägsamfälligheter, som söker bidrag ochsom i och för sig uppfyller de formella kraven för statsbidrag,kan inte tas in i bidragssystemet. Medelstilldelningenräcker inte ens till de vägar som beviljats statsbidrag, förnödvändiga underhållsåtgärder.Detta har medfört ett eftersatt upprustningsbehov somvägverket beräknat till totalt . Till följd avotillfredsställande bärighet drabbas t.ex. skogsbruket avökade transportkostnader på hundratals miljoner kronorårligen.Trots detta minskar regeringen dramatiskt anslaget till deenskilda vägarna. Enligt uppfattning är dettaoacceptabelt. Vi föreslår istället att anslaget höjs med 500milj. kr.SjöfartSjöfarten har lång tradition av att vara exportindustrinslivsnerv mot internationella marknader. Huvuddelen av vårexport och import går på köl. Sjöfartstrafiken ökar återigen,t.ex. har sjötrafiken i södra ökat undersenaste åren.SäkerhetsfrågorVår tids största färjekatastrof har inträffat. Lärdom måstedras av erfarenheterna från denna stora olycka. Frågor ställsom vad som gick fel och om det hade gått att förebygga. Deninternationella haveriutredningens undersökning får bildaunderlag för vilka åtgärder som bör vidtas. Kontrollen av attregler efterlevs måste förbättras. måste vara aktivt iolika internationella fora för att höja säkerheten till sjöss.Regeringen avser tillkalla en kommitté för att fåsjösäkerhetsfrågor belysta. Kommittén skall utarbeta etthandlingsprogram. välkomnar detta.MiljöSjöfarten kommer att bli allt viktigare. Sjöfarten är detmest energieffektiva trafikslaget. Sjöfarten är miljövänligmen kan göras bättre. Det finns teknik för avgasrening.Fartygstrafiken står för en femtedel av hela transportsektornsutsläpp av kväveoxider. av utsläppen kan renas medanvändande av katalysator. Om ensidigt inför reglerom katalysator kommer svenska fartyg att fåkonkurrensnackdelar. Regeringen bör därför aktivt verka förskärpta internationella överenskommelser om miljöriktigsjöfart. Regeringen bör återkomma med en handlingsplanöver hur sjöfarten skall minska de miljöskadliga utsläppenoch hur regeringen ämnar arbeta för att få planeninternationellt accepterad. Detta bör ges regeringen tillkänna.LuftfartFör vissa regioner i landet är flyget det mest realistiskatransportalternativet. För att möjliggöra en godtagbarstandard på flygtrafiken i dessa regioner ökadefyrklöverregeringen driftbidraget till kommunala flygplatseri skogslänen. Den socialdemokratiska regeringen föreslår nuen minskning med två tredjedelar av detta anslag. Detkommer i sin tur att antingen leda till kraftigt höjdakommunala kostnader för att upprätthålla trafiken ellerförsämrad service.Centern anser det vara av stort värde att trafiken på dessaflygplatser kan bibehållas på en godtagbar nivå och att statenhar ett ansvar för att medverka till detta.Vi föreslår därför att anslaget höjs med 15 miljoner till , och av detta skall minst 20 miljoner utgå tillflygplatserna i inland, dvs. , ,, , och Gällivare.Post- och telekommunikationEn viktig grund för regional utveckling är god tillgång ochbra service av post- och telekommunikationer.Regeringen föreslår att ersättningen till förrikstäckande betalnings- och kassaservice minskas med 50miljoner kr. Analysen av vilka konsekvenser detta får för attsäkerställa denna service lyser med sin frånvaro. Regeringenuttrycker endast en from förhoppning om att servicen inteförsämras.Till dess regeringen kan leda i bevis att neddragningen inteförsämrar service och tillgänglighet i glesbygd kan centerninte acceptera besparingar inom detta anslag. Centernanvisar därför utöver vad regeringenföreslagit.IT-teknikRegeringen avser avsätta 119 miljoner för investering iinformationsteknik. Landsbygden är i stort behov av att nätetför modern kommunikationsteknik byggs ut i samma taktsom i landets områden. Genom nya telelagen skallalla garanteras tillgång till en nätstandard för telefax- ochdataöverföring. Utbyggnaden av AXE-systemet är en viktigförutsättning för detta. För mer avancerad dataöverföringkrävs tillgång till ISDN-nätet som kan liknas vid enelektronisk motorväg för datakommunikation. För atttekniken skall bli tillgänglig för alla måste dessa''motorvägar'' också kompletteras med ''påfarter'' och''småvägar''.För är det självklart att alla skall ha tillgång tilldenna teknik med likartade ekonomiska villkor. Staten haransvaret för att informationstekniken i bred bemärkelsemåste leda till lika tillgång till avanceraddatakommunikation i hela landet. Detta bör ges regeringentill känna.För att skapa förutsättningar för nyetablering av företag pålandsbygden måste prisneutralitet råda för anslutningen tillteletjänster. Anslutningsavgiften till ISDN-nätet varierarkraftigt. Ett system med enhetstaxa bör tillämpas.Regeringen bör återkomma till med förslagi enlighet med vad som ovan anförts.Köp av interregional persontrafik på järnvägRegeringen föreslår besparingar på anslaget för köp avinterregional persontrafik. Tillsammans med andra förslag ibudgetpropositionen, t.ex. indragningen av ,hotas trafiken på vissa regionalpolitiskt betingade linjer.Centern har i annan motion yrkat avslag på regeringensförslag om indragning av CSN-kortet.Vad avser köp av interregional persontrafik anser centernatt SJ även fortsättningsvis skall upphandla trafik för nattågsträckan --/ via . Dekostnader som beräknas uppstå härigenom får dras av denvinst som SJ långsiktigt planerar att inleverera till staten närbolaget får en positiv ekonomisk utveckling. Detta bör gesregeringen till känna.Miljöanpassa trafikenTransportsektorns miljöeffekter måste komma alltmer ifokus för miljöarbetet. Det är nödvändigt att analyseraväginvesteringarnas betydelse för samhällsutveckling utifråndagens krav på miljöhänsyn och resurshushållning och nyamöjligheter till kommunikation via informationsteknologin.Investeringar på transportområdet måste varasamhällsekonomiskt lönsamma och ej motverka miljömålen.Trafikplaneringen skall inriktas på att alla människorstransportbehov ska tillgodoses med minsta möjligaresursförbrukning och ett effektivt skydd för miljön. De olikatrafikslagen ska bära sina miljökostnader.En fördjupad analys av sambandet mellan samhällsnyttanoch väginvesteringar bör göras.Drivmedel för god miljöUnder den kommande mandatperioden måste en plan ochtidtabell läggas fast för hur och när de fossila bränslena,bensin och diesel, stegvis ska kunna ersättas. Systemen förmiljöklassning av bränslen ska utvecklas och ekonomiskastyrmedel användas så att den föreslagna tidtabellen ochplanen kan infrias.Centern har i annan motion föreslagit genomgripandeförändringar för bättre miljö.ÖresundsbronCentern anser att ej skall byggas.Miljömässiga, trafikpolitiska såväl som ekonomiska skältalar emot att byggs. anser att enomprövning av tillståndsbeslutet bör ske. Vidare bör enomförhandling med ske om utformningen av denfasta förbindelsen med syfte att den skall utgöras av enborrad järnvägstunnel.Det är nödvändigt att få ett bättre underlag för vilkentrafikutveckling som krävs för att projektet ska bli lönsamtoch vilka miljöeffekter det skulle ge.DennispaketetCentern anser att Öster- och Västerleden iStockholmsregionen ej skall byggas. De båda ledernainnebär bl.a. oacceptabla ingrepp i oersättlig miljö. Resurserbör istället satsas på bättre kollektivtrafik, bättreinfartsparkeringar och en miljömässig styrning av trafiken. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av investeringar iinfrastruktur,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sjöfart, luftfart, post ochtelekommunikationer skall integreras iinvesteringsplaneringen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fullföljande av 10-årsprogrammetför väginvesteringar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningar att erhålla medelfrån EU:s infrastrukturprogram för de i motionen anfördaprojekten,5. att hos regeringen begär en plan för drift ochunderhåll av vägar och järnvägar i ett långsiktigt perspektiv,6. att till A3. Byggande av vägar för /96 anvisar mindre än vad regeringen föreslagit eller således ,7. att till A2. Drift och underhåll av statliga vägar för budgetåret1995/96 anvisar utöver regeringens förslag eller således ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överförande av ansvaret för driftoch byggande av enskilda vägar till kommunerna,9. att till A5. Drift och underhåll av enskilda vägar för budgetåret1995/96 anvisar utöver regeringens förslag eller således ,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att höja sjösäkerheten,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpta internationellaöverenskommelser om miljöriktig sjöfart,12. att hos regeringen begär en handlingsplan föratt minska de miljöskadliga utsläppen från sjöfarten,13. att till Driftbidrag till kommunala flygplatseri skogslänen för /96 anvisar utöver regeringens förslag eller således ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att av anslaget Driftbidrag tillkommunala flygplatser i skogslänen skall utgå till flygplatserna i inland,15. att till Ersättning till förrikstäckande betalnings- och kassaservice för budgetåret1995/96 anvisar utöver regeringens förslag eller således ,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lika tillgång till avanceraddatakommunikation i hela landet,17. att hos regeringen begär förslag omenhetstaxa för anslutningsavgifter till ISDN-nätet,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt nattågstrafik --/via ,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Öster- och Västerleden.