ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02K209 · 1995-01-25 00:00:00 — Övergång till republik m.m. Att statschefens ämbete går i arv inom en familj är enkvarleva från feodaltiden. Denna kvarleva strider motdemokratiska principer, men är inte unik heller för vår tid.Även inom storfinansens värld går positioner ochmaktställning ofta i arv.Man kan säga att monarkin som den nu ser ut saknarpolitisk makt. I formell mening är detta riktigt. Statschefensuppgifter är främst representativa. Men stårkungligheter och hov för en livsstil och åskådning som harstarkt ideologiskt inflytande. Kungamakten ger glans åt ochförstärker överklassens makt och livsideal. Den är eninstitution som bidrar till att prägla överhetens livsstil somnormgivande. Därigenom förstärker monarkin klass-samhällets attityder. Det är grunden till att en feodal kvarlevatillåtits leva vidare i en samhällsmiljö där adelnsmaktställning i övrigt i allt väsentligt är en museal företeelse.Vi vill också ta upp en annan ofta förbisedd aspekt avmonarkin. Att uppfostra ett barn utifrån den absolutapremissen att barnet skall bli statschef är att redanfrån början inskränka individens frihet och det står helt i stridmed en modern syn på barnuppfostran.Riksdagen bör därför uppdra åt regeringen att undermandatperioden komma med förslag till ändring avgrundlagarna som möjliggör övergång till republik.I regeringens budgetproposition (Bil. 2 A:1) förordarregeringen ett sparbeting på anslaget Kungliga hov- ochslottstaten på sammanlagt . I jämförelsemed många andra nedskärningar är detta sparbeting påknappt alltför blygsamt. Anslaget föreslåsför budgetåren 1995--96 och till 31/12 1996 uppgå till107 . Vi hävdar att verksamheterna kanminskas med ytterligare utan att det --så länge monarkin kvarstår -- går ut över de representativauppgifterna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådanaändringar i grundlagarna som möjliggör en övergång tillrepublik,2. att till Kungliga hov- och slottsstaten /96 anvisar ett ramanslag på 97 465 000 kreller således mindre än vad regeringenföreslår.
mot · GI02K210 · 1995-01-25 00:00:00 — är en demokrati. Det tar sigbl.a. uttryck i att regeringsformen inleds med ''All offentligmakt utgår från folket''. Folkstyret är starkt förankrat hossvenskarna, och den numer för oss självklara demokratinvinner steg för steg nya segrar runt om i vår värld.Den svenska demokratin lider dock av en formellskönhetsfläck, Successionsordningen. Den reglerar vem somskall vara statschef i vårt land. harsuccessionsordningen ändrats så att den numer är''jämställd''.Min uppfattning är att successionsordningen borde ändrasså att den också kan kallas demokratisk.Den parlamentariska modell som vi använder i ,där statschefen i realiteten inte påverkar vare sig inriktningeni politiken eller beslut i sakpolitiska frågor, är bra, och börbibehållas också med en ändrad successionsordning.Rikets statschef bör kunna utses av , mandattidenbör vara förhållandevis lång, åtta till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändringar i successionsordningen.
mot · GI02K212 · 1995-01-25 00:00:00 — Kooperativa lösningar för utveckling av demokratin Vad behöver demokratin för att växa och utvecklas, jakanske överleva? Demokrati betyder folkstyre eller ettstatsskick där folkets flertal har bestämmanderätt (Bonnierssvenska ord). har det pågått en debatt isamhället om en ''politisk kris'', bl a har partierna svårt attrekrytera nya medlemmar och att aktivt ta del i arbetet på allabeslutsnivåer.En förutsättning för ett demokratiskt samhälle ärengagerade och delaktiga medborgare. Hur uppnås det?Måste vi tänka i nya banor? En välkänd sociologisk sanningär att socialt samspel uppstår när människor är lika varandra,finns i varandras närhet och när de behöver varandra. Enlokal samverkan kräver beroende och/eller förtroende.I de nya kooperativen löser man individuella behov medgemensamma lösningar. Barnomsorg, äldreomsorg,samhällsservice, skapa arbetstillfällen, småskalig turism,utveckla byn eller stadsdelen osv.Den amerikanske forskaren och statsvetaren har tillsam-mans med sina medarbetare tittat påutvecklingen i regioner . Trots attregionerna har haft samma styre, ekonomiskaförutsättningar, samma uppdrag blev resultat och utvecklinghelt olika i olika regioner, vad gäller effektivitet ochekonomisk utveckling. I de regioner där det fanns högcivilitet -- ett socialt nätverk och samverkan i sångkörer,fotbollslag, studiecirklar, kooperativ -- där hittar man demest framgångsrika regionerna, ekonomiskt och socialt.I den ny-kooperativa utvecklingen i landet, finns kanskenyckeln till hög civilitet, socialt kapital -- demokrati! Attarbeta tillsammans i ett kooperativ förutsätterkommunikation mellan deltagarna, horisontell organisationoch gemensamt ledarskap. Man måste lita på varandra ochta gemensamt ansvar, sammantaget en utmärkt skola för attfå hög civilitet, socialt kapital, som ger kreativa människor,demokratisk och ekonomisk utveckling.Unika erfarenheter av lokal utveckling, demokratiskaprocesser och hur människor växer tillsammans finns hoslandets 20 lokala kooperativa utvecklingscentra, LKU. Desenaste åren har många kooperativa föreningar och företagskapats inom olika samhällsområden. Dessa borde tastillvara, redovisas och kopplas till forskningsresultat avsvenska och utländska kooperationsforskare, till ettspännande offentligt samtal om kooperationens roll i enlevande och utvecklande demokrati. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kooperationens betydelse fördemokratisk och ekonomisk utveckling,2. att hos regeringen begär förslag om att anvisasärskilda medel för att informera om ny-kooperativa exempelsom ett sätt att utveckla demokratin.
mot · GI02K214 · 1995-01-25 00:00:00 — Den enskilda äganderätten måste skyddas i svenskgrundlag, den har en grundläggande betydelse för detsvenska samhällssystemet. Äganderättens innehåll får inteurholkas och den måste respekteras. Vid intrång och skadaskall den grundläggande principen vara att markägaren skallfå full ersättning.Äganderätten kan påverkas vid intrång som kan ske vidbyggande av vägar eller när kommuner behöver mark förbyggande eller till rekreations- och fritidsaktiviteter. Ävenlagar som naturskyddslagen kan förändra förutsättningarnaför den enskilde ägaren. Så snart som intrång sker sompåverkar förutsättningarna för den enskilde ägaren att självbruka och utnyttja sin mark, måste full ersättning garanterasför den skada som åsamkas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om full ersättning vid intrång i den enskildaäganderätten.
mot · GI02K217 · 1995-01-25 00:00:00 — Den som har tillgång till en människas personnummer, harnyckeln till hans liv.Dataregistreringen följer svensken från vaggan till graven.Antalet personregister ökar ständigt liksom antalet uppgifteri registren. Access till dessa register är kopplat tillpersonnumret. Detta vet de flesta. Därför lämnar man integärna ut de sista siffrorna i sitt personnummer förrän man ärdärtill nödd, och av olika myndigheter tvungen. Det är ensjälvbevarelsedrift att värna om sin personliga integritet.Men det är svårt i vårt land där personnumret, liksom deregister där det brukas, är offentliga handlingar.Enskild firmaEtt belysande exempel på hur vi i trubbats av isynen på den personliga integriteten, är den stora gruppmänniskor som i sin dagliga gärning tvingas skylta med sittpersonnummer inför sin omvärld. Det är alla de som bedriververksamhet i enskild firma, t.ex. lantbrukare, hantverkare,butiksinnehavare och entreprenörer. Alla de privatpersonersom är momsregistreringspliktiga måste på sina fakturor,offerter och i andra sammanhang offentliggöra sittpersonnummer, eftersom detta är identiskt medskatteregistreringsnumret. Därmed upplysande sina kunderom allt ifrån födelsedata till den sista kontrollsiffran. Dettaär inget mindre än en helt otillfredsställande kränkning avden personliga integriteten.Andra företagsformer såsom aktiebolag och handelsbolagtilldelas särskilda organisationsnummer som inte äridentiska med ägarens personnummer. Vi menar att även densom driver en enskild firma skall tilldelas ett särskiltorganisations- och momsregistreringsnummer för sinverksamhet.Anpassning till EUI andra länder, inte minst inom Europeiska Unionen, serman mycket allvarligare på användningen av personnummeroch därmed förknippade integritetsfrågor än i . Våranslutning till EU är ytterligare ett kraftfullt skäl till att viser över dessa frågor, och söker en anpassning till den synsom råder i vår omvärld. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av personnummeroch den personliga integriteten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tilldela den som driver enskildfirma ett särskilt momsregistreringsnummer,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av användningen avpersonnummer och en anpassning till ett europeiskt synsätt.
mot · GI02K218 · 1995-01-25 00:00:00 — Vi anser dock attstudentutbytet bör ske på frivillig grund och att EU inte skallbefatta sig med en gemensam utbildningspolitik.Den obligatoriska utbildningen bör även varaen fråga för varje enskilt EU-land att avgöra. EU försökerpå konstlad väg skapa ett slags ''europeisk identitet''. Dettakommer ofta till uttryck i utbildningspolitiken. Vi ser storafaror med denna form av ''euronationalism''.Kulturfrågorna skall inte beslutas överstatligt genom EU:smyndigheter utan vara förbehållna de nationella parlamentenoch frivilliga kulturkonventioner inom . Detomtalade TV-direktivet, som innebär att EU-ländernas TV-kanaler skall åläggas att visa TV-programproducerade i , är ett typiskt exempel på kulturellprotektionism som bör motverka.EU har forsknings- och utbildningsprojekt som äralltför nära sammankopplade med företagens ensidigabehov.Sverige bör driva krav på att utbildningen och forskningenskall vara självständiga från företag för att främja en allsidigkunskapsutveckling och motverka alla försök att genomföraen gemensam kultur- och utbildningspolitik inom EU.RegionalpolitikEU:s regionalpolitik har i många fall begränsats tillinfrastruktursatsningar. Det har då främst handlat om attbygga ut vägnäten i södra bör verka för att dessa regionala satsningar ändrasi grunden till förmån för mer miljövänliga projekt, tillexempel satsningar på järnväg, sjöfart ochlandsbygdsutveckling. Medlemsstaterna måste få ökademöjligheter att besluta om sina egna regionala stöd t.ex. omsärskilda transportstöd, stöd på grund av glesbebyggelse ochkallt klimat. EU tillåter i praktiken omfattande statsstöd --tvärt emot reglernas bokstav -- och då borde staternas stödtill regionerna vara uttryckligt tillåtna i högre grad. Sverigebör verka för att regionalfonderna omorganiseras till förmånför de stater som inte är med i EU men som gränsar mot EU:snärområden, till exempel , ochNordafrika. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att en ny folkomröstning böranordnas om svenskt EU-medlemskap omregeringskonferensen leder fram till beslut som ökar EU:söverstatliga karaktär,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den internationella öppenhet sombör prägla EU,3. att hos regeringen begär förslag för stärkandeav offentlighetsprincipen i enlighet med vad i motionenanförts.
mot · GI02K224 · 1995-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall agera för enbättre folkhälsa inom EU genom att ställa svenskalkoholpolitisk kompetens till EU:s förfogande,942. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tull och polis aktivt skall delta ioch utveckla EU:s gemensamma polisiära samarbete,1043. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för att EU:sgemensamma polisiära samarbete fördjupas ocheffektiviseras.10
mot · GI02K302 · 1995-01-25 00:00:00 — Som politiker kan man arbeta heltid utan attfå rätt till full pension, medan normalfallet är . Motivetför politikerpensionerna är att de som lämnat yrkeslivet, ochsedan efter lång tid som heltidspolitiker inte återväljes ochinte längre kan återgå till yrkesverksamheten, skall ha ensocial trygghet.Tolv politikerår har ansetts vara rimlig tjänstgöringstid försådan pension. Detta gäller riksdagsmän, landstingsråd ochkommunalråd. Men den som har som kommunalråd,som landstingsråd och som riksdagsman, verksamhet bakom sig, får ingen full pension.För full pension krävs i endera funktionen.Detta är orimligt. Det framtvingar en oönskadpensionsplanering. Goda politiker är en uttalad bristvara. Demåste kunna utnyttjas för och arbeta i de uppgifter där de ärtill optimal nytta. Partiorganisationerna skall inte behöva tahänsyn till pensionsintjänande när uppdragen fördelas.Riksdagsledamöter och råd förtjänar en likvärdigbehandling. Detta kräver att pensionsförhållandenasamordnas, så att arbete som heltidspolitikerberättigar till pension oavsett om detta skett somriksdagsledamot eller landstingsråd eller kommunalråd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ur pensionssynpunkt börtjänstgöring som riksdagsman, landstingsråd ochkommunalråd vara likvärdiga.
mot · GI02K303 · 1995-01-25 00:00:00 — Under ståndsrepresentationen kallades ordföranden i deofrälse stånden talmän. Det var inte konstigt i dennahistoriska tid då det inte förekom kvinnor i riketsbeslutsprocedurer. när kvinnorna finnsrepresenterade i riksdag och regering samt även inneharordförandeskapet för , krävs en utökning av titelntalman till talkvinna. Det är ett språkfel att kalla en kvinnaför man även om det härrör från en gammal titel, från ensvunnen tid då det endast fanns män att välja. Även övrigatitlar i det svenska samhället med suffixet -man ska ändras ienlighet med det föreslagna.Det är naturligt och riktigt att språket och titlar utvecklasså att de överensstämmer med verkligheten och med den tidvi lever i. Kvinnor ska inte behöva kallas män för att innehaviktiga yrken och uppdrag. Det är förnedrande och byggerpå ett patriarkaliskt samhälle. Kvinnors kraft och duglighetska erkännas i riktiga benämningar.Störande är också ordet ''fru'' som används somartighetsfras när man talar till den kvinnliga ''talmannen''. ''Fru'' betyder ''gift kvinna, matmor'' och titeln för ogiftkvinna är fröken. Även dessa ord ger uttryck för ettålderdomligt synsett som inte stämmer med dagenskvinnoliv. Artighetsfrasen ''fru'' ska uteslutas. Det räcker attordföranden tilltalas ''talkvinna''. Det blir artigt och trevligtutan att man blandar in privatliv. Ordet ''herr'' har ingasociala aspekter, men för att det ska bli samma rutiner skaäven ordet ''herr'' uteslutas vid tilltal av manlig talman. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att ändra titeln talman till talkvinnanär det är en kvinna som innehar uppdraget,2. att beslutar att utesluta orden ''fru'' och''herr'' vid tilltal av talmannen/talkvinnan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av övriga titlar i detsvenska samhället som har suffixet -man.
mot · GI02K304 · 1995-01-25 00:00:00 — Med anledning av att förflutit sedan RaoulWallenberg försvann under sin tjänsteövning som förstelegationssekreterare vid den svenska legationen i Budapesthar talmannen anordnat en sammankomst i riksdagtill minne av hans insatser för fred, frihet och mänskligarättigheter.Ingen enskild svensk har som hyllatsöver stora delar av världen för sina räddningsinsatser förlidande och hotade ungerska medborgare av judisktursprung.Raoul räddade tiotusentals judar undangaskamrarna med hjälp av provisoriska pass. Den tyskaockupationsmakten reagerade starkt och farligt. I krigets slutskede anhölls han och togs isovjetiskt fängsligt förvar. På många håll i världen har hanhyllats. Det må här räcka med att påminna om att han jämteWinston är den ende utlänning som utsetts tillamerikansk hedersmedborgare. Detsamma har skett i Israel.Otaliga är de byggnader, platser och gator som erhållithans namn. Frimärken har gjorts med hans bild.I riksdag har vid ett flertal tillfällen väcktsmotioner med krav på manifestation i någon konstnärligform som bevis på respekt, beundran ochtacksamhet för gärning.Motionerna har tyvärr avslagits. Den huvudsakligainvändningen har varit att ''den officiella svenskainställningen i fallet är att vi utgår ifrånatt han lever tills övertygande bevis om motsatsenpresenterats och detta har enligt svensk uppfattning hittillsinte skett''. Vidare anför utskottet i UU 1985/86:27 följande:Vad gäller frågan om hedersbevisningar även här i Sverigeav den typ som nämns i motion U501 vill utskottet erinraom att i vårt land som regel endast avlidna personer kan bliföremål för sådana.Ett tiotal år har förflutit sedan jag erhöll detta avslag avutrikesutskottet och . Vi vet ännu ej vilket öde somblev hans men vi påminns kontinuerligt -- och i oförminskadutsträckning -- om den humanitära gärning som RaoulWallenberg utfört. Det synes mig därför vara påkallat ochangeläget att i samband med högtidlighållandet av de femtioförflutna åren sedan hans försvinnande återkomma tillriksdagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att i konstnärlig form manifesterariksdagens och det svenska folkets respekt för RaoulWallenbergs gärning i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GI02K306 · 1995-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda hemställsatt uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att ta fram etthandlingsprogram för att miljöanpassa somarbetsplats.
mot · GI02K308 · 1995-01-25 00:00:00 — Bruket av offentliga medel i form av statlig och kommunalrepresentation med alkohol har med rätta ofta kritiserats.Givetvis finns det goda skäl för att stat och kommun bjuderpå förtäring av olika slag, och på olika ''nivå'' beroende påsituationen. Det finns emellertid bland allmänheten enirritation över att politiker, på det som faktiskt är derasarbetstid, dricker alkohol på samhällets bekostnad. Även vidtillfällen som kan ha karaktär av fritid, bör i vart fallpolitikern bekosta detta själv. Alkoholkonsumtion är ju f.ö.inte accepterat på någon svensk arbetsplats , vilket juockså borde gälla detta sammanhang. Dessutom finns dettyvärr flera exempel på att alkoholism grundlagts genomoffentlig representation.I tider när mycket angelägna ändamål på grund av detsvåra ekonomiska läget måste avslås eller vänta, måste ocksåpolitikerna visa sin vilja att prioritera. En alkoholfrirepresentation har i detta sammanhang ett stort symbolvärde.Riksdagen har beslutat om alkoholfrirepresentation. Det skulle öka trovärdighet i att vihar hälsopolitiska mål för vår alkoholpolitik, om vi också ipraktiken handlade så, att vi i offentliga sammanhang hadealkoholfria drycker vid representation. numera ett varierat och uppskattat urval av sådanadrycker, och flera av dessa har fått internationella priser försin goda smak. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om alkoholfri representation för statligförvaltning och .
mot · GI02K309 · 1995-01-25 00:00:00 — Den allmänna motionstiden m.m. flyttas tiden för budgetpropositionen tillseptember. Det vore en fördel om den allmänna motionstidendå blev kvar . Det måste finnas dåriksdagsledamöterna i lugn och ro får skriva sina motioneroch framlägga de förslag och idéer man har. Att blanda ihopdenna tid med partiernas behandling av budgetpropositionenskapar en onödig stress och minskar ledamöternas tid till välgjorda motioner liksom tid till ett fördjupat budgetarbete.Regeringen måste också vinnlägga sig om att inte läggapropositioner som måste behandlas av partierna under denallmänna motionstiden. Genom att respektera den allmännamotionstiden kan många av de idéer som kan få betydelse förutvecklingen inom olika områden presenteras genomarbetattill gagn för den demokratiska processen.När budgetpropositionen kommer i septemberbör regeringen också då vinnlägga sig om att inte lägga framflera propositioner . Ett seriöst budgetarbete fordrartid för eftertanke.Dagens budgetproposition måste göras mer tillgänglig.Det borde finnas bra innehållsförteckningar i början avpropositionen och det borde också finnas bra sökordsregister.För att underlätta riksdagsledamöternas behandling avbudgetpropositionen vore en utförlig genomgång ifackutskotten önskvärd. Den skulle innehålla ordentligaföredragningar från berört departement och ge möjlighet tillförtydligande och information där budgeten är otydlig. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om allmänna motionstiden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om budgetpropositionen.
mot · GI02K310 · 1995-01-25 00:00:00 — I samband med lagstiftningen om registrerat partnerskapuppmärksammades en beklaglig miss i lagstiftningen. Närregeringen lägger fram ett lagförslag i proposition harriksdagens ledamöter motionsrätt. När nu i stället ettriksdagsutskott lade fram ett stort och omfattande egetlagförslag, förelåg ingen sådan rätt. Detta missförhållandebör korrigeras på lämpligt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar utreda hur motionsrätt skall kunnagaranteras även när mer omfattande lagförslag producerasdirekt i utskotten.
mot · GI02K311 · 1995-01-25 00:00:00 — Många människor drar sig för att författa ett brev.Telefonen är det snabba, enkla och naturligakommunikationsmedlet för de allra flesta. Men dyrt för demsom måste ringa rikssamtal.Nu finns 020-linjen. Riktnumret täcker hela . Densom ringer betalar aldrig mer än en markering. Det är dags att riksdag erbjudermedborgarna denna service. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar öppna en 020-linje till .
mot · GI02K312 · 1995-01-25 00:00:00 — databaser kallas med ett samlande namn förRixlex.Bland dessa databaser finns t.ex. Protarkiv med allaprotokoll från kammare för riksmötesåret,Proparkiv med alla regeringens propositioner i fulltext ochSFST med i fulltext. Ytterligare23 databaser ingår i Rixlex.Sedan den 1 juli 1993 kan den som vill teckna ettabonnemang i Rixlex och själv söka information från egenmodemutrustad dator över telenätet. Cirka 275 abonnemanghar tecknats, innefattandes omkring 1 000 användare. Idagarna har även avtal ingåtts som möjliggör uppkopplingtill Rixlex över Internet.Denna möjlighet att informera sig om arbeteoch beslut måste betecknas som ett värdefullt bidrag tillmedborgarnas förmåga att orientera sig om samhälletsgemensamma åtgärder och följa de av fattadelagarna. Dessutom underlättar det för medborgarna att kunnata del av centrala politiska dokument utan den filtrering ochtolkning som sker av massmedia. Sökmetoder inbyggda iRixlex hjälper användaren att inte drunkna iinformationssvallet.Rixlex administreras av Dokument- och registerenheten,som lyder under (). RFKhar beslutat att abonnemang i Rixlex skall kosta mellan 6 000kronor och , beroende på antalet användare perabonnemang. Priset tar sin utgångspunkt i kostnaden för attprenumerera på informationen i tryckt form, inte efterriksdagens kostnad att tillhandahålla den i datorburen dator.De faktiska kostnaderna för att koppla upp från riksdagenutomstående informationssökare till Rixlex är nästanförsumbar. De kostnader som Rixlexabonnenterna i dagådrar härrör sig från datapaktrafiken. Mentrafikkostnaden betalas av mottagaren, dvs riksdagen.Abonnemangskravet för uppkoppling till Rixlex börslopas. Det bör stå vem som vill fritt att utan avgift ta del avriksdagens offentliga handlingar medelstdatorkommunikation. Att medborgarna informerar sig ombl.a. de lagar som fattar och de propositioner somregeringen lägger bör vara kostnadsfritt.Alternativt bör abonnent på Rixlex ges tillstånd att gratisvidareförmedla inhämtad information. Exempelvis harProjekt , ett ideellt initiativ inomstudentdatorföreningen vid ,uttryckt intresse för att återge innehållet i Rixlex och därvidlåta envar intresserad kostnadsfritt ta del av materialet viadatorkommunikation Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar öppna Rixlex för allmänheten utanabonnemangsavgifter.