ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Jo810 · 1995-01-25 00:00:00 — 1981 beslutade att vildsvinen i skulleutrotas men att en stam på ca 50--100 djur skulle få finnaskvar i södra delen av (--Mörkö-området) på 3år. Detta för att kunna studera vildsvinens beteenden ochförökning samt skadornas omfattning. Antalet djur skullehållas genom hårt jakttryck.1983 uppskattades antalet vildsvin i tillmellan 150 och 200 st och en spridning hade då skett till länoch beräknades där utgöra en lika stor stam.Efter 1987 års riksdagsbeslut att släppa vildsvinen fria ihela har dessa förökat sig till ca 5000 st. Vildsvinen finns nu inte bara i landskapetSödermanland utan i de flesta län söder om många arrendatorer och lantbrukare är vildsvinen ettstort problem. Skadorna är omfattande för dem som odlarpotatis och stråsäd då detta är vildsvinens favoritmat ochvildsvinen kan på förstöra ett helt åkerfält.På grund av den stora ökningen av vildsvinsstammenmåste nu åtgärder snabbt sättas in för att beskatta stammen,för att underlätta lantbrukets villkor liksom det rörligafriluftslivet, som också drabbas av frigående vildsvin.Visserligen har flera beslut fattats för attunderlätta beskattningen av vildsvinsstammen, men desenaste årens utveckling visar tydligt att åtgärderna inte ärtillräckliga.I debatten ställs allt oftare krav på utrotning av vildsvinensom lösning på de problem som de fritt strövande svinenställer till med. Det skulle dock strida mot de internationellaöverenskommelser ingått om bevarande av faunaoch flora.I stället bör lagstiftningen utformas så att den tillskapar enjakttradition och ett kunnande som håller stammen på enlämplig nivå, vilket väl skulle utveckla vad som stadgas iSFS 1736:0123 1, 12 kap.I nuläget krävs en intensiv avskjutning av vildsvinen föratt uppnå en stam av rimlig omfattning. När detta skett måstesådana åtgärder vidtagas (skyddsjakt) att stammen hela tidenhålls på den nivå som fanns 1981. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av åtgärder för att reglera denfriströvande vildsvinsstammen.
mot · GI02Jo815 · 1995-01-25 00:00:00 — EU:s art- och habitatdirektiv m.m. I och med medlemskap i borde de direktivsom gäller vissa naturfrågor gälla fullt ut. De direktiv somavses är art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet.Fågeldirektivet handlar om skydd av vilda fågelarter. Härslås bland annat fast att alla fågelarter liksom ägg och bon ärskyddade mot jakt, infångande och handel. För vissa arter fårnationella undantag ges, men ingen jakt får förekommaunder häckningsperioden och för flyttande fågel underflyttsträck till häckplatserna, om inte speciella problemfinns, som inte kan lösas på annat sätt.I strid med detta direktiv finns i jakt på morkullaunder häckningstid. Likaså vill införavårjakt på sträckande ejder . Även skyddsjaktenpå skarv är tveksam med utgångspunkt i vad som sägs idirektivet. Jakten på dessa tre fågelarter tas upp i särskildamotioner.Beträffande art- och habitatdirektivet, antaget 1992, angesatt jakt på varg och lo är förbjuden. Jakt får endast ske omallvarlig skada på t ex boskap föreligger och om problemet inte kan lösas påannat sätt. Varken för lo eller varg är situationen sådan iSverige . Bytesdjuren är älg, rådjur och hare.Som medlem i EU kan inte välja de direktiv sompassar. Det blir speciellt allvarligt, om de direktiv som avseratt gagna vilda växter och djur och därmed den biologiskamångfalden ''väljs bort'' av . Vårt anseende på dettaområde kan komma att sättas i fråga.Det behövs en översyn för att se till att de svenskabestämmelserna beträffande jakt med mera till fulloöverensstämmer med ovanstående direktiv. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att EU:s fågeldirektiv skall gälla iSverige fullt ut,2. att beslutar att EU:s art- och habitatdirektivskall gälla i fullt ut,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar av bestämmelserbeträffande jakt m.m. så att dessa till fullo överensstämmermed EU:s fågeldiektiv samt med EU:s art- ochhabitatdirektiv.
mot · GI02Jo816 · 1995-01-25 00:00:00 — Den ras av storskarv som häckar i och som kallasmellanskarv eller ålkråka är inne i en oerhört snabbtillväxtfas. De senaste årens beståndsutveckling talar för attskarven kommer att sprida sig ytterligare och etablera nyahäckningskolonier. Såväl från olika håll efter våra kustersom vid de större insjöarna rapporteras att nya kolonieretableras fortlöpande och i ett accelererande tempo.Ökningen av skarvbestånden är inte problemfri. Ikolonierna förstör fåglarna genom spillningen sin egenbiotop. Träden dör och landskapet förändras dramatiskt.Genom fåglarnas spillning blir vissa grynnor och skärnärmast omöjliga att gå iland på. Skarvens starka expansionär således i inte obetydlig omfattning till men såväl för övrigfauna som för människorna. För yrkesfisket innebär denomfattande skarvförekomsten en betydande konkurrens omålbeståndet. Därav namnet ''ålkråka''.För närvarande gäller allmän jakttid för skarv i huvuddelenav landet --sista februari. Enligt EU:sfågeldirektiv gäller emellertid att fåglar, som är upptagna iannex 1 och där bl.a. mellanskarven återfinns, inte fåromfattas av allmän jakt. Skyddsjakt kan däremot tillåtas.Statens har i en skrivelse till regeringenanfört ''att nuvarande status inte motiverar att den stårkvar i annex 1''. En sådan överföring av skarven frånfågeldirektivets annex 1 kan antagas ta tid och dessutom ärdet inte säkert att jakten under allmän jakttid kan göras såomfattande att skarvexpansionen bromsas, vilket förnärvarande är önskvärt från flera synpunkter.För närvarande övervägs internationellaöverenskommelser angående skydd för de olika skarvarternai världen. Skulle dessa gå igenom i nu föreliggande skickkommer det bl.a. att innebära ett totalt skydd underhäckningstiden för vuxna fåglar, deras bon, ägg och ungar.Inga undantag skall finnas från principen om totalförbud motatt beskatta vuxna fåglar. Dessa övergripande restriktivaprinciper sätter sannolikt totalt stopp för all beskattning avungar i skarvkolonierna. Det kommer sannolikt även attförhindra all skyddsjakt under häckningstid. Vidare kommerfrågan om vilken jakttid respektive fredningstid som skallgälla att bli svår, då skarven har en mycket utdragenhäckningstid. Detta kommer att omöjliggöra en styrning avutvecklingen av skarvbeståndet genom beskattning ellerplanlagd decimering.Alla viltbestånd skall kunna beskattas på ett uthålligt sättoch med från djurskyddssynpunkt invändningsfria metoder.När det gäller en art som mellanskarven måste det ävenfinnas möjligheter att påverka beståndens storlek ochfördelning.I fråga om mellanskarven gäller det att i första hand skapaen samsyn mellan olika intressen om hur de föreliggandeproblemen med de i accelererande tempo tillväxandeskarvpopulationerna skall kunna minskas eller förhindras.Den av regeringen tillsatta utredningen bör mot ovan redovisade bakgrund erhållatilläggsdirektiv som innebär uppdrag att utarbeta en nationellhandlingsplan för hur frågan om bestånden av mellanskarvskall hanteras . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tilläggsdirektiv till .
mot · GI02Jo817 · 1995-01-25 00:00:00 — Ändring i reglerna för jakträtt och bildande av jaktvårdsområden Möjligheterna att avstycka mark från jordbruks- ochskogsfastigheter har förbättrats . Det ärpositivt och underlättar såväl deltidsjordbruk som fritids-och permanentboende i glesbygd.Som en följd av de nya reglerna har ett växandeproblem uppstått, ännu så länge starkast i ochVärmland. För de mindre fastigheter som avstyckas frånjord- och skogsfastigheter medföljer ofta jakträtt ijaktvårdsområde. Det är framförallt storviltjakten, älgjakten,som bedrivs som samordnad jakt i jaktvårdsområden.Den avstyckade marken är ofta mellan ett och fem hektar.Jakträtten i jaktvårdsområdet omfattar däremot oftast fleratusen hektar. har i växande omfattningäven myrar och impediment avstyckats, där det egentligavärdet i praktiken endast utgörs av jakträtt på annans marki övriga jaktvårdsområdet. Priserna har genomgående varithöga, eller mera för några få hektar impediment,vilket bekräftar att det främst är jakträtten på annans marksom konstituerar priset.En utredning bör mot denna bakgrund skyndsamtgenomföras med syfte att avgränsa ev. jakträtt till den egnamarken, då denna saknar jaktlig betydelse förjaktvårdsområdet som helhet. Det kan t.ex. ske genom att enregel införs om en minsta areal för att få del avjaktvårdsområdets jakträtt.Detta kan också ske genom att reglerna för bildande avjaktvårdsområden ändras. I senare fallet ändras dock intejakträtten i befintliga jaktvårdsområden.Det torde råda samstämmighet bland flertalet berörda omatt den osunda företeelse som ovan beskrivits skyndsamt börbegränsas. Om inga åtgärder vidtas riskeras enupplösning av jaktvårdsområdena och den samordnadejakten och viltvården. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändring i reglerna för jakträtt ochbildande av jaktvårdsområden.
mot · GI02Jo818 · 1995-01-25 00:00:00 — Förbud mot handel med fredat vilt För att fredat vilt verkligen ska vara fredat krävs atthandeln med det stoppas. Ett exempel är att annonserförekommer i svensk press om duvhökar som är till salu.Duvhök är fredat vilt enligt jaktlagen -- det är därförförbjudet att avliva dessa fåglar. Men det är inte förbjudet attsälja dem när de väl är döda.Jag anser att det vore rimligt att utvidga begreppet ''fredatvilt'' till att inte bara förbjuda avlivningen, utan ocksåförsäljningen. Därigenom skulle skyddet bli mer effektivtoch ändamålsenligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förbjuda försäljning av fredat vilt.
mot · GI02Ju15 · 1995-01-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:124 Ändringar i kriminalvårdslagstiftningen (anstaltsindelningen m.m.) I den borgerliga regeringens lagrådsremiss, som föregickde nu aktuella lagändringarna, underströks betydelsen av attfängelsetiden utnyttjas på bästa sätt och fylls medmeningsfull syselsättning så långt det är möjligt. Bl.a.framhölls att intagna som är narkomaner eller har andramissbruksproblem skall differentieras efter vård-,behandlings- och terapibehov för att de intagna på bästa sättskall beredas tillgång till adekvat vård. Det är med stortillfredsställelse som vi kan konstatera att det är denborgerliga regeringens förslag som också kommit tilluttryck i regeringens proposition.Vi anser dock att regeringens förslag till ändringar i lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt innehåller en allvarligbrist då regeringen avstår från att införa den form avkontrollerade besök som den borgerliga regeringen föreslogi lagsrådsremissen.I lagrådsremissen föreslogs att kontrollerade besök skullekunna ske, inte bara med en tjänsteman närvarande, utan ivissa fall även genom att besöket sker under sådanaförhållanden att den intagne och besökaren varken kanöverlämna föremål till varandra eller ha fysisk kontakt medvarandra, exempelvis genom att den intagne och besökarenskiljs åt med hjälp av en glasskiva.Skälet till den föregående regeringens förslag var attbesöken utgör en vanlig införselväg för narkotika. Oftaförvarar besökaren narkotikan någonstans där den inte kanupptäckas vid en ytlig kroppsbesiktning. Narkotikanöverlämnas sedan till den intagne som gömmer narkotikanpå liknande sätt. Ett annat problem är att det är långt ifrånalltid aktiva missbrukare som för in narkotikan. En intagensom inte missbrukar kan förmås att medverka tillinsmuggling t.ex. genom löfte om ersättning eller med hotom våld eller annan brottslighet.Regeringens huvudskäl till att inte fullföljalagrådsremissens förslag synes vara att besöksrumutformade med en åtskiljande glasskiva inteförekommit i vårt land, eller att en sådan ordning skulleuppfattas som en försämring ur den intagnes synvinkel.Användningen av den form av kontrollerade besök som viförordar skulle utan tvivel utgöra ett verksamt medel för atthindra narkotika och andra otillåtna varor att komma in påanstalterna. I sammanhanget bör också framhållas att sådanabesöksrum som det här är fråga om förekommer i andraländer, bl.a. i Norge.Enligt vår mening är det bättre och mer humant för deintagna att skärpa kontrollen i samband med besöken än attminska möjligheterna för dem att över huvud taget få ta emotbesök. Narkotikafrihet är en förutsättning för rehabilitering.Mot denna bakgrund framstår inte regeringensinvändningar mot att införa reformen som motiverade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att 29 § i förslaget till lag om ändringi lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt utformas ienlighet med lagrådsremissens förslag.
mot · GI02Ju204 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringen fattade beslut om besparingarinom polisväsendet. Rationaliseringsåtgärder har sedermeravidtagits som bl.a. inneburit att mindre polisdistrikt lagtssamman till större. I vissa län, bl.a. och ,har skett sammanläggning till ett enda polisdistrikt. I dettalän har förändringarna föranlett omfattande protester motcentralisering och, som man upplever det, också enförsämring av organisationen. Därtill kommer att i Uddevallauppföres ett nytt stort polishus som, med tanke påcentralisering av verksamheten till , troligen gettsför stor volym.Den kritik som förekommit mot den nyapolisorganisationen har bl.a. vilat på farhågor om reduceratlekmannainflytande och sämre kontakter med kommunerna.I och med att den nya organisationen nu är sjösatt synes dessafarhågor på väg att bekräftas. Enligt bekommet dokument iärendet ges de lokala polisnämnderna endast en rådgivandefunktion. Huruvida detta förhållande är utmärkande för flerän ett polisdistrikt i landet undandrar sig mitt bedömande.Enligt de dokument som i modern tid lagt fast ramarna förpolisverksamheten, närmare belysta i prop 1989/90:155''Förnyelse inom polisen'' och föregångaren i polisreformen1984/85, markerades betydelsen av lekmannainflytandet ochdet kommunala sambandet. Medborgarinflytandetförstärktes och lokalt skulle verksamheten länkas sammanmed den kommunala. Om tyngdpunkten i beslutsnivån råddeingen tvekan.Det finns vidare orsak att belysa vad som kan anses för ett''demokratiskt underskott'' i den valprocedur som föregårval av de lokala polisnämnderna. Enligt reglerandebestämmelser i polislagen följer att polisstyrelsen utserstyrelserna för polisnämnderna och bestämmer storleken avdessa. Om polisstyrelsen väljer att utse minimiantalet, dvs5 ledamöter och 5 ersättare, bygger man automatiskt in enorättvisa mot polisområden vari ingår många kommuner. Dåsamtidigt hänsyn skall tas till populationerna i kommunernakan för exemplet gälla att kommuner inom ett polisområdeblir utan representation i polisnämnden. Lagen omproportionellt valsätt kan därtill medföra, om minimiantaletgäller, att endast de 2 största partierna får representation.Till ovanstående kan läggas att partierna och därmedväljarna inte absolut kan bestämma över sin representation ipolisnämnden -- det avgör polisstyrelsen! Dessutom har deti frågasatts om beslutande instanser på området, länsstyrelseroch polisstyrelser/poliskanslier, står för samma tolkning avförordningar och bestämmelser.Mycket av vad som händer och sker i dagens berördirekt allmänhetens förtroende för den representativademokratin, för samhällets institutioner och för de värdenvår demokrati vilar på. I detta sammanhang blir frågan ombibehållet medborgarinflytande över polisverksamheten pådet lokala och regionala planet oerhört viktig. De frågor somhär tagits upp bör därför bli föremål för granskning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om granskning av den genomfördarationaliseringen av polisverksamheten på det regionala ochlokala planet, med särskild vikt vid polisnämndernassammansättning, roll och uppgift i den nya organisationen.
mot · GI02Ju206 · 1995-01-25 00:00:00 — Åtgärder mot ekonomisk brottslighet Det måste till krafttag mot den stora ekonomiskabrottsligheten. Vi upplever nu en situation där vi avstatsfinansiella orsaker måste spara inom vård och omsorgsom är mycket betungande för dem som redan förut har svårtatt få ekonomin att gå ihop. Det är förståeligt att mångamänniskor känner både bitterhet och vrede mot samhälletsoförmåga till ett kraftfullt agerande mot ekobrott.Vi löper tyvärr risken att ekonomisk brottslighet blirallmänt accepterad som ett normalt inslag i samhället.Vi måste göra allt för att förhindra denna utveckling,samhällsmoralen kan annars urgröpas totalt. Resurserna tillspaningsverksamhet och utredning är alltför små.Organiserad ekonomisk brottslighet omfattande fusk medmomsredovisning och förödande finansskandaler parat medotillbörliga fallskärmsavtal skapar en dålig samhällsmoraläven på andra områden. Svartjobb, skatte- och bidragsfuskhar blivit vanligare. Konkurser används ibland som ett sättatt tjäna pengar, och företag får ibland ut bidrag samtidigtsom man underlåter att betala skatter och avgifter.Den beskrivna situationen leder också till en snedvridenkonkurrenssituation. , de som vi måste värnaoch som är i stor majoritet, måste skyddas motde oseriösa.Experter gör gällande att den ekonomiska brottslighetenomsätter mellan 100 och 200 miljoner . Enbartmomsfusket omsätter mellan 10 och 20 miljarder. Vi tvingasi övrigt att föra en mycket kärv ekonomisk politik, men inomdetta område kan man, med ökade insatser i form avomfördelning inom rättsväsende och polis, få inmiljardbelopp av skattesmitare.Intresset för att anmäla ekonomiska brott kommer säkertockså att öka om man ser att samhället har möjligheter attbeivra brotten, en ökning av resurserna är på siktsjälvfinansierande.Anmälningsplikten vid skatterevision bör tas bort ochantalet skatterevisorer bör ökas som manpåskyndar insatserna mot företag med växandeskatteskulder.En central enhet för bekämpning av ekobrott håller på attinrättas för att uppnå bättre samordning mellan olikamyndigheter. Det är nödvändigt att en liknande samordningockså sker regionalt.Den socialdemokratiska regeringen har angivit kampenmot den ekonomiska brottsligheten som ett prioriteratområde inom brottsbekämpningen. För att få avsedd effektbehövs åtgärder inom åtskilliga områden. Åtgärderna berörflera departement. Det är bra att redantagit initiativ för att samordna regeringens åtgärder mot denekonomiska brottsligheten genom att bl.a. ha tillsatt ensärskild beredningsgrupp för detta arbete.Det är mycket tillfredsställande att regeringen har aviseratatt man kommer att presentera en samladstrategi för samhällets åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. Samhället behöver kraftsamla sina insatsernär det gäller att förebygga och beivra ekonomiskbrottslighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av resurser förekobrottsbekämpningen.
mot · GI02Ju209 · 1995-01-25 00:00:00 — Tillgång till kriminal- och polisregister Det har förekommit och förekommer i massmediareportage om svenska män som genom förmedlingsbyråereller klubbar fått kvinnor från olika länder t.ex. ,, och att komma till Sverige.Denna kvinnoimport sätts ofta i samband med s.k.uppskjuten invandringsprövning.En uppskjuten invandringsprövning tillämpas när detgäller ingångna äktenskap eller samboförhållanden.Den uppskjutna invandringsprövningen innebär attuppehållstillstånd beviljas i taget under entvåårsperiod. Därefter kan permanent uppehållstillståndbeviljas om parterna fortfarande sammanbor.Om förhållandet upphör före tvåårsperiodens utgång tashänsyn till samtliga omständigheter i ärendet närbedömningen görs om utlänningen ska få stanna i landet.Sådana omständigheter kan bl.a. varaatt utlänningen blivitmisshandlad eller på annat sätt illa behandlad,att barn finnsi förhållandet,att utlänningen riskerar att bli socialt utstöttvid återkomst till hemlandet,att utlänningen hunnit bli väletablerad i arbetslivet.Kvinnojourer, Kvinnohus och kvinnoorganisationer harunder årens lopp påpekat hur många utländska kvinnor blirmisshandlade av sina män och också det faktum att det finnsmän som upprepade gånger tar hit kvinnor som misshandlas.Många kvinnor har också skrämts av männen medutvisningshot och, av rädsla för att avvisas, tvingats stå utmed misshandel och andra övergrepp under två års tid.Statens Invandrarverk har inte rätt att registrera de mänsom kvinnorna har anknytning till och på vilken grund desöker uppehållstillstånd. har därför ingenmöjlighet att få reda på vilka män som missbrukar systemet.I rapporten ''Kvinna och invandrare'' som Invandrarverketgav ut påtalas att åtgärder bör vidtagas för att förebyggaden kränkande behandling som en del utländska kvinnorutsätts för som kommer hit för att gifta sig eller sammanbomed en svensk man.En åtgärd för att komma till rätta med problemet skullekunna vara att polisen vid sin anknytningsutredningregelmässigt införskaffar ett polisregisterutdrag på mannen.Enligt lagen om allmänt kriminalregister får ta del av utdrag/upplysning från registret närdet handlar om beslut om ''frihetsberövande åtgärd'' enligtutlänningslagen. Enligt lagen om polisregister m.m. fårInvandrarverket också utdrag/upplysning om innehåll ipolisregister i medborgarskapsärende. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utökning av Statens invandrarverkstillgång till utdrag/upplysning om innehållet i kriminal- ochpolisregistret.
mot · GI02Ju210 · 1995-01-25 00:00:00 — Skyldighet att ange orsak vid kallelse till polisförhör anger polisen nästan aldrig varför en misstänkt ärkallad till förhör. Om en misstänkt ringer och frågar får hanoftast till svar:Det får du veta när du kommer hit!Vänsterpartiet anser därför att det ska finnas en regel somföreskriver att polisen är skyldig att upplysa den som kallatstill förhör om vilket brott han misstänks vara skyldig till. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär ett förslag till regel iförundersökningskungörelsen som föreskriver en skyldighetför polisen att uppge misstanke om vilka brott förhöret gäller.