mot · GI02U226 · 1995-01-25 00:00:00 — Den2 trädde den i kraft. Konventionen harratificerats av 168 länder och undertecknats av 9 länder. 14länder har varken signerat eller ratificerat däribland ,, och för barnets rättigheter skall kontrollera attde länder, som ratificerat konventionen, verkligen ''till detyttersta av sina resurser'' anstränger sig att förverkliga barnsrätt, som det står i artikel 4. Denberömmer, kritiserar och kommer med förslag till åtgärder.Denna övervakning är unik i FN-systemet, också därför attäven ländernas enskilda organisationer får avge rapporteroch deltar. Det är något nytt inom FN-systemet.Uppenbart är att regeringarna skiljer sig åt i synen på vilkaskyldigheter konventionen ålägger dem. För att förslag till förändringar skall kunna genomförasi de fattigare länderna behövs dels kunskapsöverföring, delsresursöverföring. slutomdömen böranvändas som ett viktigt dokument i olikagivarförhandlingar.FN:s barntoppmöte i den 30 september 1990antog en handlingsplan för att förbättra barnens situationunder . skulle barnadödligheten t.ex.minska med en tredjedel och undernäringen till hälften.Mycket har blivit bättre''Världen står på gränsen till en stor seger'', förklaradeJames , chef för , när hanpresenterade rapporten om barnens situation i världen straxföre nyår. 2,5 miljoner färre barn dör av undernäring ochsjukdomar än 1990. Av 94 länder där befolkningen lider avjodbrist, som kan ge hjärnskador, är 58 på god väg att lösaproblemet. Men fortfarande dör minst sex miljoner barn ''ionödan'' , i sjukdomar som lätt går att förebyggagenom vaccinationer eller motverka med enkla och billigaåtgärder. Att halvera all undernäring bland barn till år 2000blir troligen det svåraste av barntoppmötets mål.Barnen i strukturanpassningenInternationella Rädda Barnens Allians har gjort en studieav barnens situation i åtta latinamerikanska länder, vilka haftstrukturanpassningsprogram. I alla länderna försämradesbarnens situation drastiskt -- trots att det ekonomiska lägetoch skuldsättningen varierade starkt mellan länderna. Detvar därför inte den ekonomiska krisen i sig som var orsakenutan strukturanpassningen.Det finns alltså anledning att granska och ställa krav påVärldsbanken och IMF att de ska ta hänsyn till barnens bästanär de utformar strukturanpassningsprogrammen.Barn i krigBarnen drabbas av nya ohyggligheter. ''fördes krigmellan arméer'', sa Unicef-chefen, ''har långt fler barn än soldater dödats i krig. Cirka tvåmiljoner barn har dödats, mellan fyra och fem miljoner harblivit fysiskt handikappade''. 10 miljoner är flyktingbarn ochfler än 12 miljoner har blivit hemlösa.Många barn har tvingats bli soldater. Barn faller offer förvåld mot hela grupper och kollektiva straffexpeditioner. Devärsta massakrerna har skett i och Bosnien, där ävengruppvåldtäkter på unga flickor begåtts.Amnesty International har tagit fram en skakande rapportom barn som terrorns offer. I exempelvis Indonesientvingades exempelvis en nioårig pojke tortera sin egenmamma för att hon skulle ange fadern. Pojken brändes med cigaretter.Gatubarn, barnarbete och barnprostitutionI lever många barn på gatan, antingen de ärföräldralösa eller endast arbetar på gatan. Antalet gatubarnhar ökat till följd av ekonomiska kriser. På senare tiden harantalet gatubarn ökat dramatiskt i . Värst är dettroligen i , där många barn övergavs, vilka föddestill följd av diktatorn abortförbud. Detta måsteuppmärksammas i Östeuropa-biståndet.Enligt är det mer än 200 miljoner barn somförsörjer sig själva och sina familjer genom hårt arbete påfabriker eller annat arbete som är klart olämpligt för barn.Uppskattningsvis finns det 800 000 barnprostituerade iThailand, 400 000 i , 250 000 i och 60 000 iFilippinerna. Nya länder är , , , Kinaoch . Barnsexhandeln håller på ochsprider sig bland annat i de baltiska staterna. Antaletminderåriga prostituerade skattas till 900 000 i USA.1996 ska stå som värd för en internationellkonferens om barnsexhandeln. Ett skäl varför den förläggstill är att många sexturister kommer just härifrån.Sveriges engagemang i frågan måste nu också leda tillkonkreta insatser.Vad kan vi göra för att förbättra de här barnens situation?Fattigdomen är roten till problemet. bör t.ex. isamband med den sociala toppkonferensen i imars 1995 och i andra sammanhang verka för ökade insatsermot exploatering av barn.Det behövs bättre lagar, stödprogram för att ge barnenskola och omvårdnad. De initiativ som svenska resebyråerhar tagit tillsammans med måste följas upp avständig upplysningsverksamhet i och internationellt.Den svenska polisens specialresurser för denna typ avverksamhet bör förstärkas. Det behövs utvecklingsprogramför att minska fattigdomen bland de grupper som säljer sinabarn.FemårsjubileetI den svenska biståndsbudgeten finns ingen samlad syn påhur biståndet skall nå just barnen. I samband med 5-årsjubileet av bör för egen del ochframöver granska hur biståndspengar används för att stärkabarnens rätt till ett bra liv i hela världen. Regeringen bordeockså överväga att inrätta en särskild referensgrupp på SIDAmed barnexperter och barnorganisationer.I internationella sammanhang bör granska hurbarnkonventionen efterlevs i samtliga länder -- inteundantaget. På samma sätt bör med sin nya röst i EUagera för att stärka barnens rätt i världen och att EU-biståndetinriktas mot bistånd som kommer barnen till del. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar verka för att resterande staterratificerar ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att slutomdömenbör användas som ett viktigt dokument i olikagivarförhandlingar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i den egnabiståndsbudgeten särskilt bidrar till projekt som kommerbarnen till del,4. att beslutar att i EU:s biståndsbudgetdriver att medel avsätts till projekt som kommer barnen tilldel.