mot · GI02U401 · 1995-01-25 00:00:00 — EU måste stå öppet för alla demokratiska stateroch det måste vara möjligt för icke-medlemmar att gradvisöka sitt samarbete med EU.EU måste ta ett ökat ansvar föratt stödja den ekonomiska och ekologiska återhämtningen iCentral- och . Det hör till de viktigaste åtgärdernaför att trygga fred och demokrati i vår världsdel.Enfrihandelsinriktad EU-politik gentemot resten av världen.Uppdelning av världen i antagonistiska handelsblock måsteförhindras.EU:s politik gentemot utvecklingsländernamåste präglas av solidaritet och aktivt verka för rättvisarehandelsvillkor, goda förutsättningar för kapital- ochkunskapsöverföring. Antalet länder som omfattas avgynnsamma handelsvillkor bör utvecklas att omfatta allaländer som klassas som ''LDC'' (less developed countries --de minst utvecklade länderna). Miljökrav enligt bindandeavtal måste integreras i handelspolitiken.Ett medlemskap i får således inte innebära att våraambitioner när det gäller alleuropeisk samverkan ochavspänning, nedrustning och global solidaritet minskar. Vibör istället utnyttja EU som ett nytt instrument för att nå våralångsiktiga utrikes- och säkerhetspolitiska mål.EuroparådetEuroparådet har en betydelsefull roll, när det gällerförverkligandet av mänskliga fri- och rättigheter. De statersom vill vara med i en allt vidare alleuropeisk gemenskapmåste acceptera och tillämpa den europeiska konventionenom mänskliga fri- och rättigheter. Det räcker inte att vara endemokrati i formell mening. Därför måste demokratiskutveckling vara en viktig del av ER:s mellanstatligasamarbete. Utbildning och demokratistöd är därför alltviktigare i ER:s verksamhet. Observatörsskap kan användasgeneröst för att stödja demokratiseringsprocessen i olikaländer under ett omvandlingsskede. Medlemskap bördäremot användas restriktivt. Uteslutning av medlemmar kanvara en viktig signal, när länder inte följerdemokratiseringsprogram eller inte lever upp till skyddet avmänskliga fri- och rättigheter.Rättvis ekonomi och ekologisk balans främjar säkerhetenMiljöproblemen känner inga gränser. Ska vi kunnabekämpa försurningen, rädda hav, öknar och regnskogar,stoppa klimatförändringar och uttunningen av ozonlagretkrävs ett kraftfullt internationellt agerande.Ekonomisk misär är ett hot och ett faktum för miljontalsmänniskor. Problemen går inte att lösa utan stöd frånvärldens rika länder. Räcker inte solidariteten som motiv såborde hotet om nya konflikter och nya migrationsvågor göradet. Arbetslöshet, fattigdom och konflikter kommer att ökaflyktingströmmarna till de rika länderna. Lösningen på dettaproblem är inte att stänga gränserna utan istället ett utökatsamarbete och fortsatt stöd till de fattiga ländernasutveckling.Europa har ett historiskt ansvar för att hjälpa tredje världenoch bidra till en mer rättvis, och därmed säkrare värld. Skadetta lyckas så krävs det större grepp än något enskilt landkan åstadkomma. Det handlar inte bara om bistånd, utanockså om de ekonomiska relationerna i sin helhet.Detta talar för behovet av starka samarbetsformer och etteffektivt internationellt beslutsfattande. Det behövs mer avinternationellt samarbete. Vi hänvisar här till tidigare förslagom förstärkning av FN-systemet.EU kommer att spela en huvudroll när det gäller att lösaEuropas problem och även bli en mycket viktig aktör på detglobala planet. FN har också en viktig roll i detta arbete.FN:s biståndsorienterade specialorgan har betydelse förresursomfördelningen mellan rika och fattiga länder. Måletbör vara att genom FN-systemet skapa en globalfördelningspolitik som avskaffar de beroendeförhållandensom det bilaterala biståndet ger. FN:s auktoritet när det gälleratt följa upp och beivra brott mot internationellamiljökonventioner måste förstärkas. FN bör mer än hittillsges en samordnande och policyskapande roll i de globalautvecklingsansträngningarna. är det framför alltVärldsbanken som spelar den rollen.Att undanröja fattigdom och ekologisk utarmning ärväsentligt ur säkerhetssynpunkt. För att vi ska få en fredligoch säker värld kommer bistånd från världens rika länder attspela en avgörande roll under lång tid framöver.FN:s mål att ge av ett lands BNI (avser faktiskt utbetalda medel) återståratt förverkliga i många länder. måste aktivt verka föratt alla EU:s medlemsländer uppfyller detta mål. Centernsförslag kring biståndspolitiken återfinns i en särskild motion. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av utrikes-och säkerhetspolitik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alliansfrihet, dvs.alliansfrihet i fred -- syftande till neutralitet i krig,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försvar,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetet för ett handlingskraftigtFN och förstärkning av FN-organen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utbyggd konfliktförebyggandeorganisation inom FN,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att inrätta en FN-styrka,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad samordningmellan FN och regionala organ, t.ex. Organisationen försäkerhet och samarbete i () för att åstadkommaett bättre resursutnyttjande,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ett säkerhetsråd förhållbar utveckling,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om modellen av enkonfliktförebyggande organisation inom ,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utrednings- ochanalyskapacitet,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkoren för deltagandei Partnerskap för fred,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om roll i dendemokratiska utvecklingen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inställning till VEU,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av svensk utrikes-och säkerhetspolitik i och med medlemskap i ,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om FN:s auktoritet när det gäller attfölja upp och beivra brott mot internationellamiljökonventioner,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en rättvis ekonomi och ekologiskbalans för att främja säkerheten.