mot · GI02Sf622 · 1995-01-25 00:00:00 — Det är av stor vikt att flyktingmottagandet ute ikommunerna fungerar på ett bra sätt. Det är naturligtvisockså viktigt att det bidrag som staten ger medverkar till attflyktingar får så bra förutsättningar som möjligt i vårt land.Detta är viktigt för flyktingen, men också för attkommuninvånarna skall acceptera mottagandet av månganya kommuninvånare.I som i dessa frågor betraktas tillhöra ettstorstadsområde () har det under 1994kommit ca 1 400 flyktingar. Det skall jämföras med det antal på 200flyktingar som kommunen tecknat avtal med . Ett av skälen till den stora tillströmningen äratt kommun dras med ett relativt stort antaltomma lägenheter. Ett annat är vårt geografiska läge, närakontinenten.Fram t.o.m. har ca 100 sekundärflyktingarkommit. Hälften av dessa har bott mer än iannan kommun, varför kommun ej erhållerstimulansbidraget. De flesta av dessa har dessutom ejpåbörjat SFI-undervisning i sin tidigare kommun.Arbets- och socialnämnden i har för 1994antagit ett program för flyktingmottagandet som tillförsäkrarflyktingar kvalitet och effektivitet i mottagandet.Redan under maj månad kunde förvaltningenkonstatera att de flesta kvalitets- och effektivitetsmål satts urspel. förstärktes administrationen med nyatjänster.I dag behövs ytterligare personal. Vid senasterekryteringen saknas sökande med erfarenhet avflykting/invandrarfrågor. Kommunen har anskaffat helt nyalokaler som är betydligt större och därmed dyrare.Socialbidragshanteringen dras med kvalitetsbrister pågrund av den stora tillströmningen. Arbetsförmedlingensresurser räcker inte till. Komvux som ansvarar för Sfi har haftstora svårigheter att rekrytera kompetenta lärare. De har framtill nu haft ett trettiotal Sfi-grupper i gång att jämföras med3 -- 4 grupper . Nämndens mål att starta Sfi enmånad efter ankomst går ej att uppnå.Många flyktingar är i stort behov av psykiatriskbehandling, både vuxna och barn, men dessa behov kan intetillgodoses på grund av bristande resurser inom sjukvården.Två socialsekreterare har som huvudinriktning iflyktingmottagningen att besöka barnfamiljer. Förstadelrapporten ger en mycket allvarlig bild överbarnens hälsotillstånd.Förutom att sjukvården har bristande resurser för såvälfysisk som psykisk barnhälsovård, dras både grundskolanoch gymnasiet också med kvalitetsproblem med tanke på attallt sker snabbt utan några förutsättningar till planering.Samma problem föreligger också inom barnomsorgen.Exempelvis har elever till gymnasieutbildningen fått vänta2--utbildning kunnat erbjudas.Från flyktingfamiljerna har kritik för att deanser att deras behov ej kan tillgodoses inom rimlig tid förtsfram.Kostnader för socialbidragLandskrona kommun fruktar att av deras flyktingar kommer att stå utanförarbetsmarknaden. Det kan dra med sig kostnader försocialbidrag för gruppen med ungefär 50--60 miljonerkronor. Ytterligare med samma rekordhögaflyktingmottagande kan få till konsekvens att fårsocialbidragskostnader som motsvarar i höjd kommunalskatt. Det kan inte vara riktigt att enkommun skall kunna klara en sådan situation vare sig socialteller ekonomiskt. Dessutom skulle säkert inteacceptera en så stor del av kostnader förflyktingmottagandet.Jag vill på detta sätt uppmärksamma och berörtutskott på att förutsättningarna för att fullföljaflyktingmottagandet enligt de mål som uppsatts av riksdagenej längre föreligger. Att på kort sikt inte kunna erbjuda vuxnaoch barn adekvat sysselsättning, utbildning och vård innebärpå lång sikt uppenbara risker för svårigheter iintegrationsarbetet och därmed motsättningar i samhället.Att föreslå lösningar på ett sådant komplext problem ärnaturligtvis svårt. anvisar en väg i sinanslagsframställning.En generös flyktingpolitik måste som grund ha enacceptans hos folkflertalet. Genom kontakter mellanmajoritetsbefolkningen och invandrarna ges möjlighet förökad tolerans. Därför har den tillämpade Hela-Sverige-tar-emot-strategin varit en bra grund för den fördapolitiken. har den dock mött problem genom attvissa kommuner (storstäderna och vissa grannkommuner)fått ta emot fler flyktingar än de slutit avtal om och andrakommuner, främst i , inte fått det antal flyktingar,de velat ta emot. Denna situation leder till att vissa resurserför svenskundervisning, daghem, skola, m.m. inte utnyttjasmedan väntetiden blir lång och kvaliteten sämre i dekommuner vars resurser inte räcker till på grund av planeradinflyttning.Systemet med generalschablonen till kommunerna tar intehänsyn till att följdinvandringen på detta sätt också blir störretill storstadsområden och att dessa därmed får bära en störreandel än andra kommuner av de ökade kostnaderna.Enligt verkets mening skulle man kunna komma till rättamed en del av dessa problem genom att göra systemet medintroduktionslön som ersättning för deltagande imottagningskommunens introduktion (SFI, kompletterandeyrkesutbildning m.m.) obligatoriskt. Genom hänvisning tillatt en invandrare har sin försörjning knuten till introduktioni en annan kommun kan storstadskommuner motverkaströmmen av oförutsebara inflyttningar. En sådan ändringskulle också understödja Hela-Sverige-strategin.Introduktionens mål är ett arbete som ger försörjning.Introduktionsplanen -- ett samarbete mellan flyktingen,kommunen och arbetsförmedlingen -- är det tekniskahjälpmedel som används för att planera vägen till arbete.Introduktionsplanen är en förutsättning för utbetalningav generalschablonen. Det är dock planens innehåll ochgenomförande som är det avgörande -- inte att en planeringskett. Därför menar verket att dess uppföljningsansvargentemot kommunerna borde innehålla en möjlighet attinnehålla/reducera samt återkräva schablonersättning helteller delvis gentemot kommuner vars introduktionsplanerinte har ett innehåll och genomförande som överensstämmermed prop. 1989/90:105.En annan väg är att bidraget verkligen följer flyktingen. Ennackdel med detta är naturligtvis risken för segregation omallt för många flyktingar samlas i samma ort ellerbostadsområde. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flyktingsituationen i vissakommuner,2. att hos regeringen begär att erforderligaåtgärder vidtas för att undvika en alltför stor koncentrationav invandrare till dessa kommuner,3. att hos regeringen begär att åtgärder vidtas föratt undvika de svåra långsiktiga sociala och ekonomiskakonsekvenser som blir följden när statsbidraget försvinneroch flyktingarna fortfarande saknar förmåga till egenförsörjning.