mot · GI02N259 · 1995-01-25 00:00:00 — I årets budgetproposition (/95:100, Bil 13)föreslår regeringen följande besparingar och nedskärningarvid geologiska undersökning (SGU):Nedräkningav anslaget , dvs 10 708 000 kr.Avveckling av denmaringeologiska undersökningsverksamheten (/årsparas därmed), samt försäljning av SGUsundersökningsfartyg (besparingens storlek beror på om detfinns en köpare och vad denne är beredd att betala).I det följande kommenteras inte det generellabesparingskravet utan endast förslaget om att denmaringeologiska verksamheten skall avvecklas till den l juli1995. Regeringens förslag har inte föregåtts av någrakontakter eller överläggningar mellan SGUs huvudmannäringsdepartementet och SGU.Regeringens motivering till den maringeologiskaverksamhetens avvecklingRegeringen motiverar nedläggningen av denmaringeologiska verksamheten med att verksamheten ihuvudsak är en inventering av landets sand- ochgrusresurser. Någon exploatering av sådana resurser isvenska havsområden sker inte . Regeringen framhållerdessutom att man av miljöskäl har en mycket restriktivhållning till denna typ av sand- och grusutvinning.Regeringen anser därför att den maringeologiskaverksamheten enbart är kunskapsuppbyggande och utandirekt koppling till exploatering.Propositionstexten antyder att regeringen sannolikt ärfelinformerad om huvudmotivet till att bedriver ensystematisk maringeologisk undersökningsverksamhet avlandets kontinentalsockelområde, omfattande helahavsområdet från stranden ut till den yttre gränsen för denekonomiska zonen (EEZ).Den maringeologiska kartan är ett viktigtplaneringsunderlag. Intresset för våra havsområdensnyttjande och skydd har ökat starkt . Kravet på en mer planmässig samordning har alltmeraccentuerats. regleras den fysiskaplaneringen av svenskt havsområde enligt en ny plan- ochbygglag (PBL) och en ny naturresurslag (NRL). Denna typav kustplanering framhålls också i (kapitel 17).En av förutsättningarna för en god framtida planering ärtillgången på underlagsmaterial som belyserbakgrundsförhållandena i våra havsområden. Ett av deviktigaste underlagen i detta sammanhang är enligt den s.k.LINFO-kustutredningen, den av SGU producerademaringeologiska kartan, som inte enbart belyser geologinutan också ger svar på frågor om de bottendynamiskaförhållandena, vissa industrimineraltillgångar, möjlighetertill recipientutnyttjande och miljöövervakning. Kartan utgörockså ett väsentligt underlag för biologiska inventeringar,vattenbruk, fiskerinäring, försvaret, kabelförläggning m.m.Sverige har ratificerat flera konventioner som berör miljöni havetUnder har FNs havsrättskonvention trätt ikraft förhandlingar kring det dokument somegentligen låg färdigt . Konventionen antogs utanreservationer. är en av alla de stater som ratificeratavtalet. Konventionen är det mest omfattande internationellaavtalet någonsin med sina 320 artiklar inom samtligaområden som berör havet, bl.a. reglerar konventionenskyddet av miljön och naturresurserna. Exempel på andrakonventioner som berör havsmiljön är ,Oslokonventionen, ,Helsingforskonventionen och . Den senarebehandlar även kustområdena.Avvecklas den maringeologiska karteringen i enlighet medregeringens förslag kommer kunskap att saknas för av havsbottenområde. Detta kommer starkt attpåverka förutsättningar att genomföra en bred ocheffektiv miljökontroll i enlighet med alla de konventioner omhavsmiljön som landet ställt sig bakom. På både kort ochlång sikt kommer en nedläggning att få negativa ekonomiskakonsekvenser för landet eftersom kommande beslut i ettsådant fall måste tas med bristfälligt underlagsmaterial.Kostnaden för karteringen av havsbottnarna är oerhört liteni jämförelse med de pengar bl.a. satsar på Östersjönshotade miljö.Vi föreslår därför att anslaget utökas med 10 miljonerkronor. Återstående del av kostnaden, menar vi, bör kunnaklaras genom omprioritering inom anslaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt under anslaget C10. geologiska undersökning: Geologiskundersökningsverksamhet m.m. anslår utövervad regeringen har föreslagit eller således .