mot · GI02A472 · 1995-01-25 00:00:00 — Skärgården är en av vårt lands största tillgångar. Arbetetför att skapa drägliga villkor och förutsättningar förmänniskor som vill bo, arbeta och verka i skärgården måstefortsätta. Politiska beslut kan undanröja hinder för en positivutveckling, t.ex. när det gäller skattefrågor. Rätt beslut kanockså medverka till att stimulera ökad kreativitet, flerenskilda initiativ och lokal mobilisering av resurser.Med den nya informationsteknologins möjligheter, därgeografiska avstånd spelar allt mindre roll, harskärgårdsområdena en unik chans att hävda sig i konkurrensmed andra områden i fråga om nyetableringar ochföretagande.Att bo i skärgård är verkligen att bo i glesbygd. En levandeskärgård är ett måste om hela ska leva. Politiker,myndigheter och enskilda har ett ansvar för att skärgårdensunika miljöer bevaras och att djurlivet skyddas både på landoch till sjöss.Släpp företagandet lossI alla tider har skärgårdsborna tvingats vara initiativrikaoch driftiga för att överleva. Fiske och jordbruk har varitbasnäringar, men ofta i kombination med andra sysslor. Ettlivskraftigt fiske och skärgårdsjordbruk är fortfarande enviktig förutsättning för en levande skärgård, även ombetydelsen växlar mellan olika områden. Vid sidan av dessanäringar är annat småföretagande det viktigaste medlet atthålla bygden levande. Småföretag ger befolkningen serviceoch arbetstillfällen. Den anpassningsförmåga som utmärkerde små företagen måste tas till vara på ett ännu bättre sätt.Särskilt viktigt är det att uppmuntra kvinnligt företagandeoch nysatsningar som kan ge kvinnor arbete. Varje steg somtas mot ett bättre småföretagarklimat innebär samtidigtökade möjligheter för en levande skärgård.Den förra regeringen genomförde en rad åtgärder för attförbättra villkoren för småföretagande.Förmögenhetsskatten på arbetande kapital avskaffades ochvissa skattelättnader genomfördes för fåmansföretagen.Egenföretagarna fick de lägre skatteregler som krävdes föratt möjliggöra expansion på skattemässigt lika villkor somför aktiebolag. Ökade möjligheter till kvittning av underskottunder beslutades för att underlättanyföretagandet. Tillgången till riskkapital förbättrades osv.I och med att socialdemokraterna tog över makten hösten1994 inleddes en småföretagarfientlig återställarpolitik,vilket är mycket oroande. Genom att t.ex. återinföradubbelbeskattningen, ta bort kvittningsrätten o.s.v. är färremänniskor beredda att satsa. Detta är ett dråpslag motföretagandet i skärgård och glesbygd. liberalernahar motsatt sig dessa förslag och håller fast vid den politiksom främjar småföretagens utveckling.Välfärd och valfrihetSkärgårdsbefolkningen har samma rätt till social välfärdoch omsorg som människor på fastlandet. Byråkrati får intehindra okonventionella lösningar som passarskärgårdsbefolkningens behov och önskemål.Äldre skärgårdsbor bör kunna bo kvar så länge som möjligtpå sin hemö. Vintervistelse på ålderdomshem kan vara en bralösning för dem som så önskar. Det är också viktigt att detbyggs nya bostäder i skärgården. Ungdomar som vill bo kvarmåste få den chansen. På öar där bostäder byggts undersenare år har befolkningen ökat.Tillgången på låg- och mellanstadieskolor i skärgården ärav väsentlig betydelse. Föräldrar skall inte behöva känna oroför att deras barn inte skall kunna ha tillgång till lämpligskola om de väljer att bo i skärgården.Med skolpengsystemet där bidragen följer varje elev finnsdet större förutsättningar att bevara små skolor där det finnsbehov och intresse att ha skolverksamhet. Genom ökademöjligheter till självstyrande skolor kan verksamhetenanpassas till de speciella behov som kan uppstå iskärgårdsområden. Genom att ge människor ökat inflytandeoch ansvar blir det lättare att lösa närliggande problem medokonventionella metoder än då besluten fattas på centralnivå. Därför är socialdemokraternas negativa inställning tillskolpeng och t.ex. alternativ barnomsorg mycket oroande.Det minskar den flexibilitet som är nödvändig för välfärdeni skärgården. liberalerna menar att envälfärdspolitik som präglas av valfrihet skapar bättreförutsättningar för människor att bo och leva även iskärgården.Ålägganden enligt socialtjänstlagenKommuner med många fritidsboende har under många århaft stora ekonomiska problem. Detta gäller särskiltskärgårdskommuner som också av andra skäl har en svårekonomisk situation. Skärgårdskommunerna får t.ex. interegionalpolitiskt stöd på samma villkor som andraglesbygdsområden.Ett allvarligt problem för många skärgårdskommuner är attde tvingas betala t.ex. hemtjänst också för de människor sominte är skrivna i kommunen utan bara bor där . Dessa människor betalar inte skatt ikommunen. Sedan fastighetsskatten försvann sominkomstkälla utgör fritidsfastigheterna en ekonomiskbelastning för skärgårdskommunerna genom lagregleradservice, t.ex. brandförsvar.Självfallet ska även äldre och handikappade människor hamöjlighet att vara i sina fritidshus när de så önskar. Rimligtär dock att deras hemkommun, d.v.s. den kommun de ärskrivna i, betalar för den eventuella service som då krävs.Skärgårdskommunerna bör inte tvingas stå för dennakostnad.Det finns också en risk att kommuner med ekonomiskaproblem utnyttjar andra kommuner genom att sända sinaäldre och handikappade dit över sommaren. Skälet till attdetta problem uppstått är att en människas ''vistelseort''bestämmer vilken kommun som ska stå för eventuellhemtjänst. Var hon eller han är skriven är alltså inteavgörande.Moderna kommunikationer -- nya möjligheterGoda post- och telekommunikationer är absolutnödvändiga för skärgårdens innevånare. En mycken liten delav alla svenska hushåll saknar postservice iveckan, men av dessa finns många i skärgårdsområdena. Detgår att finna lösningar med hjälp av fantasi och god vilja.Samverkan mellan post, andra myndigheter och verk, företagoch kommuner där man drar nytta av varandras kompetens,lokaler och transportmedel bör övervägas där förutsättningarfinns. En lanthandel kan mycket väl vara knutpunkt för olikatyper av service, t.ex. post, apotek och bankverksamhet.Genom utbyggnad av telekommunikationer kanföretagande och boende i glesbygd och skärgård få nya bättreförutsättningar. Utbyggnad av AXE-systemet måsteomedelbart påbörjas även i dessa områden. I takt med atttelekommunikationerna förbättras skapas nya möjligheterför näringsverksamhet på distans från kunder ochuppdragsgivare. Med den nya informationsteknologinsmöjligheter, där geografiska avstånd spelar allt mindre roll,har skärgårdsområdena en unik chans att hävda sig ikonkurrens med andra områden i fråga om nyetableringaroch företagande.Borttagandet av mindre lönsamma telefonautomater iskärgården är en allvarlig försämring av servicen på de småorterna -- telefoner kan rädda liv. Viktigt är också att det finnsnödtelefoner i skärgården.Bra dagligvarubutiker i skärgårdssamhällena ärnödvändigt för bygdens överlevnad. Det finns i vissa fallbehov av fraktstöd och investeringsstöd.Medborgarkontor är en form av samlad samhällsservicesom bör kunna kombineras med butiksverksamhet. Genomett samarbete mellan olika myndigheter kankombinationstjänster skapas.FastighetstaxeringenEtt ännu olöst problem för många bofasta skärgårdsbor ärfastighetstaxeringens konsekvener. Många ägare avattraktiva skärgårdsfastigheter har under hela sitt liv bott ochverkat i skärgården och försörjt sig av fiske och jordbrukeller annat småföretagande. Plötsligt har deras fastighetervärderats till mångmiljonbelopp och ägarna får mycket högaboendekostnader, som för en grupp människor gör det svårtatt bo kvar i skärgården. Följden av detta är att fastboendeav rent ekonomiska skäl tvingas sälja sina fastigheter.Regeringen bör särskilt uppmärksamma detta problem ochförsöka finna en konstruktiv lösning. Annars riskerarskärgården att avfolkas.JordbrukEtt avreglerat jordbruk och en generell arealersättning gerjordbruket i kustnära områden en verklig möjlighet att hållalandskapet öppet och bygden levande.Skärgårdsområdena med sina skogar, ängar och hagmarkerär extra känsliga för ingrepp. Skogs- och jordbruk måste idessa områden bedrivas varsamt. Naturvårdsersättning bl.a.NOLA-bidrag (naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet) ärviktiga satsningar för att stödja miljövården.TurismBehov av rekreation och vila gör att många människorsöker sig till skärgården. Dess skönhet och rogivandeatmosfär gör skärgården attraktiv för turister från såvälSverige som andra länder.Många kustkommuner är oerhört beroende av turism ochsommargäster. För det lokala näringslivet ärsommarmånadernas verksamhet avgörande för resten avåret. Underlag för livsmedelsaffärer, bensinstationer ochandra serviceföretag finns tack vare många fritidsboende.För många av dem som lever och arbetar i kustområdenakan turistnäringen utgöra ett viktigt komplement till annansysselsättning. Turistanläggningar bör inte drivas avkommuner utan av privata företag, organisationer eller påentreprenad av enskilda företagare. Anläggningar som på etteller annat sätt är skattesubventionerade skall inte kunnakonkurrera ut privata intressenter.Den speciella skärgårdsmiljön har lockatkonstnärer och kulturskapare. I det moderna skärgårdslivetmåste inslag av hemslöjd, musik, hantverk och gamlabrukningsmetoder tas till vara. Hembygds- ochslöjdföreningar har en viktig funktion som kulturbärare.EU och skärgårdenEU:s regionalpolitik har till uppgift att stärka denstrukturella utvecklingen i . Utnyttjande av EU-bidrag förutsätter nationella satsningar i allmänhetmotsvarande EU-bidraget.När det gäller jordbruksstödet var det för den förraregeringen självklart att räkna skärgårdsområden som saknarlandförbindelse till de mindre gynnade områdena (LFA=lessfavoured areas) så att de skulle få den högsta EU-ersättningen. Det är mycket olyckligt att den nuvaranderegeringen har omprioriterat resurserna på ett sådant sätt attskärgården kommer att få minskat stöd. Det är angeläget attfördelningen av regionalpolitiskt stöd görs rättvist ochkommer alla regioner i behov av stöd till del.Merparten av det statliga regionala stödet riktar sig idagtill skogslänen. Situationen i skogslänen kan t.ex. jämförasmed den i där ungefär 5 000 personerbor på öar utan fast förbindelse, lika många som i en delstödberättigade glesbygdskommuner. Därför finns detanledning att justera reglerna för regionalpolitiskt stöd så attdet även kommer skärgården till godo.SjöfartTransporter till sjöss är ett relativt miljöanpassat,energisnålt och säkert sätt att frakta människor och gods. Detfinns dock mycket att göra för att ytterligare förbättrasjöfartens miljövänlighet, säkerhet och effektivitet. För atttrygga kusttillsyn och säkerhet är det viktigt attkustbevakning, sjöpolis och lots- och fyrverksamheten hållspå en rimlig nivå. Bemannade utsjöplatser bevaras t.ex.enligt den modell för samverkan som används för SvenskaHögarna i kommun.Hårdare tag mot farligt gods i hamnarInte sällan begås brott mot bestämmelserna för hurmiljöfarligt gods skall hanteras i hamn, eller transporteras tillsjöss. De som inte respekterar reglerna bör få mer kännbarapåföljder. , sjöfartsinspektionen, tullen ochlänstrafikgrupperna bör förstärkas så att fler ''flygande''kontroller kan göras.När uppgifter om fartygslasterna saknas kan följderna viden ev olycka bli katastrofala. Räddningspersonalensmöjlighet att göra en effektiv insats minskar somde kan utsätta sig för stora risker. Detta är ett problem sombör uppmärksammas av länsstyrelser och andra berördamyndigheter.Oljetransporter i skärgården -- ett ständigt hotVärldens tankerflotta består till oroväckande stor del avomoderna och föråldrade fartyg som utgör en ständig fara förden miljön. Vid en oljeolycka blir konsekvensernaför havet och djurlivet katastrofala och kostnaderna försaneringsarbetet uppgår till mångmiljonbelopp.Säkerhetskraven regleras till stor del av internationella avtal,men detta hindrar inte från att gå vidare och ställahögre krav på fartyg som trafikerar svenska vatten ochanlöper svenska hamnar. Kemikalieprodukter skall numeratransporteras i fartyg med dubbelskrov, och samma kravborde självfallet även gälla fartyg som skall fraktapetroleumprodukter. bör verka för att samtligaÖstersjöländer inför liknande regler.Många transporter skulle inte behöva gå genomskärgårdens känsligaste delar. Genom att flytta ut visshamnverksamhet till , ellerOxelösund skulle de känsligaste områdena i Stockholmsskärgård inte beröras av detta problem. Dessutom skulleantalet tunga transporter genom innerstadreduceras. Vidare minskar behovet av att öppna någon nyfarled och projektet med Rödkobbsleden kan läggas ner.Möjligheten att bygga rörledningar för oljetransporter börprövas.Färjetrafiken kommer sannolikt att öka i underde närmaste åren genom ökad turism och handel medgrannländerna i öst. Detta kommer att ha stor betydelse förkommunerna längs hela , bland vilka mångahar vänorter i öst. Vi är självfallet mycket positiva till ökatutbyte och kontakt med våra grannländer. Vi vill samtidigterinra om att det är angeläget att vi kommer överens om attanpasssa transportsystemen till vad miljön tål. Beträffandefärjetrafiken är utsläppen alldeles för stora.Luftföroreningar och buller måste radikalt minskas.Svavelhalten i bunkeroljorna får inte vara högre än den nivåsom tillåts på land. Rökgasrening ska vara lagfäst ochmiljödeklaration av bottenfärger är angeläget.NaturskyddsfondPrincipen ''förorenaren betalar'' skall givetvis även gälla iskärgården. En möjlighet är att inrätta en naturskyddsfondsom finansieras med passageraravgifter. Fonden kanexempelvis förvaltas av en från rederierna fristående styrelsesammansatt av företrädare för skärgårdskommunerna,miljöorganisationerna, etc.Fondens medel skall kunna användas för t.ex. återställandeav skadade stränder, forskning och insatser för levandeskärgård. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av småföretagarvänligpolitik,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av satsningar på modernkommunikationsteknologi i skärgården,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förändringar avfastighetstaxeringen i skärgården,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en välfärdspolitik medvalfrihet,35. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad säkerhet vid sjötransporterav farligt gods,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering avhamnverksamhet från hamn,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöanpassad sjöfart,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av en naturvårdsfond,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det regionalpolitiska EU-stödet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vistelsebegreppet isocialtjänstlagen.3