mot · GI02Fi40 · 1995-05-10 00:00:00 — Viktigt är dock att hushållen vet att så kan ske,så att vissa reserver kan byggas upp.ATP-systemet som alltid legat utanför statsbudgeten ochvars försäkringsmässighet stärks med den beslutadepensionsreformen skall ej beröras av det i vårbudgetenföreslagna utgiftstaket. Ett pensionssystem som fungerarsom ett försäkringssystem är inte förknippat med sammaproblem som de transfereringssystem som kallassocialförsäkringar. Pensionssystemet bör utvecklasytterligare som ett fristående försäkringssystem, inte knytasnärmare statsbudgeten.Det område inom socialförsäkringssystemen, där destörsta förändringarna har gjorts ärålderspensionsområdet. Vi anser att ytterligare förändringarnu bör undvikas med två undantag: dels att pensionsåldernbör kunna höjas om enighet kan nås kring detta, och dels attindexeringsprinciperna bör följa det reformerade systemetsprinciper om detta är tekniskt möjligt.Orsaken till att särskilt stor försiktighet bör iakttagas pådetta område är inte att utgiftsminskningar vad gällerpensioner skulle vara omöjliga. Problemet är i stället attpensionssystemet måste vara så stabilt att människor på ettrimligt sätt kan planera sitt yrkesverksamma liv i vetskap omhur de kommer att ha det på sin ålders höst.För att kloka beslut skall kunna fattas om eventuellkomplettering med privat pensionssparande m.m., måstepensionssystemet därför vara långsiktigt hållbart. Enpensionsöverenskommelse har träffats och principbeslut hari stor enighet fattats i . Därför bör reglerna i ATP-systemets alla delar ligga fast med de ovan nämndaundantagen. Detta är viktigt. Om reglerna i ettpensionssystem som har en lång planeringshorisont, kanändras föröds tilltron till fasta spelregler. Detta gerupphov till långsiktiga och mycket djupa skadeverkningargenom att fortplanta sig till stora områden utanförpensionssystemet.Motsvarande skadeverkningar skapar regeringens förslagom halverad avdragsrätt för pensionsförsäkringar.Moderata Samlingspartiet redovisade förslag omminskade utgifter med nästan ochsamtidigt avvisades ökade utgifter med ca 10,5 miljarderkronor. föreslogs skattesänkningar med 32miljarder kronor. Skattesänkningarna har avvisats avregeringen och i vårbudgeten har nya skatteökningarföreslagits, bl.a. förändrade regler för momsinbetalningaroch minskade avdrag för för pensionsförsäkringar.Vi avvisar alla skattehöjningar. anser vi attsänkningen av matmomsen i nuvarande läge är en felaktigåtgärd. Vi avvisar också detta förslag.I första hand bör nedskärningarna ske i företagsstödet.Regeringens utökning av stöd till byggnäringen medsammanlagt 4 miljarder bör avvisas. Sammantaget anser viatt företagsstödet, vilket innefattar visst regionalstöd, ihuvudsak skall vara avvecklat till 2002. Kostnaderna börsåledes ha minskat med fram till 2002.Kommunpolitiken skall ges en ny inriktning. Detta innebäratt de kommunala tjänsterna kommer att utformas på olikasätt beroende på hushållens behov i olika kommuner. Demindre kommunerna med annan förvärvsstruktur änstorstadsområdena kommer att kunna utnyttja sinasmådriftsfördelar och alla de möjligheter som finns att ordnaomsorg och service i gemenskaperna -- i det civilasamhället -- dvs både utanför marknaden och den offentligasektorn. De mindre och medelstora kommunerna kommer attvinna mer på förändringarna än storstadskommunerna. Debör i inledningsskedet kunna sänka sina skatter snabbare,vilket också kommer att öka deras attraktivitet somlokaliseringsorter, inte minst med tanke på de fördelar somny teknik erbjuder. Detta underlättar avvecklingen avutjämningsbidragen. bör stödet ha minskatsmed som skatteväxling vadavser skolkostnaderna skall ske mellan stat och kommun.Barnomsorgskostnaderna uppgår till ca 25--30 miljarderkronor. Den mycket omfattande kommunala barnomsorgeni har medfört betydande ineffektivitetskostnader. Enneddragning av barnomsorgskostnaderna bör således leda tillstörre positiva effekter än vad kostnaderna reduceras med.Om utväxlingen är lika vid expansion och kontraktion, skulledetta t ex innebära att en förändring av den subventioneradebarnomsorgen med 20 miljarder skulle ge eneffektivitetsvinst på 10 miljarder.Sänkningen av nivån i socialförsäkringarna och andraförändringar samt minskningen av förtidspensionernamotsvarar . Förtidspensionermotsvarande nivå ger en reduktion med ca20 miljarder/år och de föreslagna förändringarna i övrigasocialförsäkringssystem och familjepolitiker motsvararungefär samma belopp . En successivt sänktkommunalskatt underlättar förändringarna.I denna motion har vi inte i detalj redovisat alla möjliganeddragningar av bruttoutgifterna och den exaktaneddragningstakten. En realistisk uppskattning är attutgiftstrycket kan ha reducerats med ca 180miljarder kronor. I dessa siffror är inte betydandeutgiftsreduktioner avseende AMS ocharbetsmarknadspolitiken inräknade.Besparingsvolym kontra strukturella förändringarResonemangen ovan kan framstå som långtgående. Andrakanske frågar om detta är tillräckligt. Skulle dessa åtgärderråda bot på de stora problem som beskrivs inledningsvis?I båda dessa fall är det viktigt att inte se sig blind påbesparingsvolymen ty kanske ännu viktigare änbesparingsvolym är de dynamiska strukturella aspekterna.Det är i dessa vi menar att fördelarna med förslagetframförallt ligger.Vi har i våra förslag avstått från att räkna med dynamiskaeffekter av de lagda förslagen trots att det är uppenbart attsådana finns. Skälet till detta är att vi vill räkna lågt för attinte överskatta förslagens effekter, och att vi insersvårigheterna att som enskilda riksdagsledamöter försökaberäkna hur ekonomin kommer att påverkas.Decenniers misslyckanden för den socialaingenjörskonsten har visat att ekonomi är betydligt merkomplext än man kan förmoda. Ödmjukhet kan således varapå sin plats.Betydande minskningar av statsskulden, sänkningen aversättningsnivåer, avreglering av ekonomin, starkare vilja atti realiteten respektera inflationsmålet och en tydligareansvarsfördelning mellan stat och kommun, är emellertidsådant som ökar förutsägbarheten i och förtroendet försvensk politik.Detta kommer rimligen att ge sådana resultat att deekonomiska fördelarna är betydande. Om man inte ärmedveten om att det är denna typ av dynamiska effekter destrukturella förändringarna syftar till, kan våra förslag säkertframstå som väl dystra och hårdföra.Lägre räntor och starkare krona måste bli följden och dettakommer efter ett övergångsskede att mildra effekterna av depåfrestningar förändringarna kommer att medföra.Viktigt är som sagt att inse att besparingsvolymen inte ärallt. Om de förslag som läggs inte förmår öka förtroendet försvensk politik kommer räntan inte att sjunka och kronan inteatt stärkas. Så länge besparingarna inte angriper destrukturella problemen, kan man spara oerhörda summorutan att nå märkbara resultat.Problemet med den socialdemokratiska krispolitiken ärjust detta. Regeringen vill -- eller förmår -- inte inse att vadsom krävs är strukturella besparingar som angriper desystem som skapar underskotten. Därför prutar man helatiden på marginalen i de existerande systemen.Att detta inte inger förtroende måste man förstå.Regeringen har inte förstått problemets allvar vilket framgårav regeringens retorik. Sådant driver upp räntan ytterligare.Avsikten med vårt förslag är att peka på strukturellaförändringar som ökar förtroendet för svensk ekonomi. Dettastärker vårt lands ställning.Visst skulle man alltså kunna spara betydligt mer tillexempel i socialförsäkringssystemen. Vi menar dock att detär viktigare i dagens läge att de politiska partierna förmårvisa att man tar krisen på allvar och förstår vad som krävsför att återskapa förtroendet för landet och bringa ekonominpå fötter igen. Den exakta besparingsvolymen är naturligtvisviktig, men utan strukturella grepp är den av mindrebetydelse. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en framgångsrik ekonomiskpolitik som leder till hög sysselsättning, lägre räntor ochbudgetsanering kräver fasta spelregler och förbättringar iföretagens villkor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en låg inflation bör ges högstaprioritet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inflationsmålet skall ligga fast,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på prognoser ochbudgetuppföljning,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetet med förbättradeinstrument för budgetprognoser bör ges hög prioritet,6. att avslår regeringens förslag om ytterligaremedel för särskilda åtgärder för regional utveckling ienlighet med vad som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till företag inkl. vissaregionala stöd fram ,18. att beslutar ändra 7§ kommunallagen på följande sätt: ''Kommuner får ickedriva näringsverksamhet'',9. att hos regeringen begär en utredning av denkommunala självstyrelsens framtida inriktning medförändrad ansvarsfördelning och ett ändrat förhållandemellan stat och kommun,10. att beslutar avskaffa barnomsorgslagen samtde tvingande bestämmelserna om socialbidragets storlek isocialtjänstlagen,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommunerna skall få rätt attbesluta om kommunala vårdnadsbidrag och om avdragsrättför dokumenterade barnomsorgskostnader vid denkommunala beskattningen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bruttobesparingar vad avserföretagsstöd samt stöd till kommuner och socialförsäkringarskall uppgå till ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsdirektiv till sjuk-ocharbetsskadeförsäkringen,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fasta spelregler vid den svenskastatens skuldsanering,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bestämmelser om utgiftstak,16. att avslår regeringens förslag om ändraderegler för momsredovisning och momsinbetalningar ienlighet med vad som anförts i motionen,17. att avslår regeringens förslag om sänkning avmatmomsen i enlighet med vad som anförts i motionen,18. att avslår regeringens förslag att åläggakommunerna ett arbetsmarknadsansvar för ungdomar ienlighet med vad som anförts i motionen.1