mot · GI02T238 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningVi liberaler vill skapa ett samhälle där människor, idéer ochvaror kan resa, förmedlas och transporteras snabbt ocheffektivt. Kommunikationer är samhällskroppensblodomlopp och nervsystem. Väl utbyggdakommunikationer inom är nödvändigt för näringslivoch sysselsättning i alla delar av landet.Riksdagens trafikpolitiska beslut står folkpartietliberalerna bakom. Vi förutsåg i en reservation redan då attde åtgärder för att förverkliga beslutet som föreslogs av dendåvarande regeringen inte skulle komma att leda till målet.Det har dessvärre visat sig vara sant.Staten har ett övergripande ansvar förkommunikationernas goda funktion. Insatser ikommunikationssystemen är i princip av två slag. Delsåtgärder för att undanröja flaskhalsproblem och delsoffensiva insatser för att stimulera en önskvärd utveckling.Trafikens miljöpåverkan varierar starkt. Ökad användning avekonomiska styrmedel leder till lägre totalmiljöbelastning. Den fria konkurrensen garanterar lägstakostnad för trafikanten på efterfrågad kvalitet. Monopol ärhindersamma och bör undanröjas. Statens övergripandeansvar innebär inte att staten har något försteg somtrafikutövare. Tvärt om är det angeläget att rollerna somansvarig myndighet och operatör klart skiljs åt.Säkerhetsarbetet måste bli effektivare.Goda kommunikationer med utlandet är en förutsättningför Europasamarbetet. Resor till och från arbetet,serviceställen och fritidsaktiviteter är viktiga för ettfungerande vardagsliv.KonkurrensTrafiknäringen kännetecknas fortfarande av alltför mångaregleringar och monopolbildningar.Folkpartiet liberalerna vill främja konkurrens mellantrafikföretag för att konsumenternas behov skall tillgodosestill rimliga priser. Som det ser ut är priserna inom mångatransportgrenar alltför höga eftersom konkurrensen äreftersatt. De statliga affärsverken inom området bör mötamer konkurrens. Privatiseringar måste genomföras på ett sättsom gör att konkurrensen verkligen främjas.Trafiken och miljönAll trafik påverkar miljön. Utsläpp av bl a kväveoxiderbidrar starkt till försurning och övergödning. Totalt stårtransportsektorn för 2/3 av de svenska utsläppen.Många åtgärder har redan vidtagits för att minskautsläppens skadliga effekter på miljön. Att alltfler fordondrivs med miljövänligare drivmedel är positivt, men deträcker inte. Det är bl a därför liberalernaförespråkat stora satsningar på miljövänligatransportlösningar.Det internationella trafik- och miljösamarbetet måstefördjupas och utvecklas. Regeringen bör aktivt inom EUdriva på och medverka till en minskning avmiljökonsekvenserna av bilanvändningen. Regeringen böraktivt medverka till skärpt gemensam lagstiftning medinriktning på ekonomiska styrinstrument och stimulanser förforskning och andra insatser för lägre emissioner.Även om bilar påverkar miljön i negativ riktning så är bilenoumbärlig i dagens samhälle. Bilen kommer att vara detviktigaste transportsättet för en stor del av resorna ochgodstransporterna också . Åtta av tiopersontransporter företas i privatbilar. Det är därför viktigtatt tekniken på bilarna utvecklas så att miljöpåverkanminskar snabbt. Mycket har gjorts men tillverkarna behövergöra ytterligare för att främja utvecklingen på området.Banavgifter och vägavgifter, som införs av miljö- ellerfinansieringsskäl, måste avvägas utifrån ettsamhällsekonomiskt perspektiv där också miljöpåverkanåsätts ett korrekt pris. Vi är övertygade om att detta förändrarfördelningen av transporter mellan olika trafikslag.Regeringen bör inom ramen för kommunikationskommitténsarbete tillse att sådana samhällsekonomiska kalkylerutvecklas.Taxorna på miljövänliga transportmedel måste i högregrad anpassas så att de utgör ett fullgott alternativ till andratransportmedel.Den förändrade transportbild som datakraften ger upphovtill med successiv ökning av telekommunikationer medförstora miljöfördelar. Teleteknikens snabba utveckling öppnarhelt nya möjligheter. I allt större utsträckning kan jobbenkomma till människan i stället för tvärt om. Möjligheternaatt kommunicera med en allt större omvärld ökar. Specielltför glesa bygder utgör telekommunikationerna framtidsmöjlighet varför utbyggnaden och förnyelsenmåste ske i hela landet.VägarnaSamhället behöver ett väl fungerande vägnät. Under denborgerliga regeringens tid har stora summor satsats på attförbättra vägnätet. På många håll höjs nu vägarnas standardoch kapacitet. Detta är välkommet då våra vägar eftersattesav de socialdemokratiska regeringarna under 1980-talet.Vägarna måste i hela landet hålla en sådana standard så attsäkerhet garanteras och transporter med t. ex. råvaror kan nåfram till industrin. En god vägstandard är en förutsättning föratt hela skall leva och utvecklas.Regeringens förslag om att senarelägga några avsatsningarna på motorvägsprogrammet för stråkvägarna kani nuvarande statsfinansiella läge godtas. Planeringen måsteemellertid fortsätta och utbyggnaden i enlighet med avriksdagen tidigare fattade beslut säkerställas.Ett allvarligt flaskhalsproblem är den bristfälliga bärighethos många vägar av stor betydelse för skogsindustrinsråvaruförsörjning. Underhållet är av väsentlig betydelse i ettsamhällsekonomiskt perspektiv. De stora investeringar somgörs skall vårdas väl. Underhållet är också av väsentligbetydelse för framkomligheten. Detta illustreras varje vårunder tjällossningsperioden.Underhållet är otillräckligt för att kunna bibehålla enacceptabel standard på framförallt det lågtrafikeradevägnätet. Kapitalförstöringen är omfattande på framföralltden belagda delen. Inget utrymme finns f. n. förförbättringsåtgärder på detta vägnät. Upprustning ochbeläggning av grusvägar på landsbygden liksom smärretrafiksäkerhetsförbättrande åtgärder kunde tidigarefinansieras från drifts- och underhållsanslaget. Det kannumera endast ske med hjälp av sysselsättningsskapandemedel.Vägverkets egen bedömning är att drift- ochunderhållsanslaget utifrån ett samhällsekonomisktperspektiv bör ligga på . Det börankomma på kommunikationskommittén att om vägverketsberäkningar stämmer föreslå lämpliga åtgärder medanledning därav.Regeringens förslag om att uppta förhandlingar medKommunförbundet beträffande bidraget till drift ochbyggande av enskilda vägar innebär enbart enövervältring av ansvar och kostnader från staten tillkommunerna. Förutom att det är principiellt tveksamt lederdetta förslag, i kombination med den halvering av anslagetsom regeringen föreslår, till en drastisk nedskärning och fårbetydande konsekvenser för glesbygden.Det bör övervägas att även om en tillfällig mindreneddragning sker av bidraget till byggande och drift avenskilda vägar anslaget också fortsättningsvis skall varaspecialdestinerat och skötas av för att säkerställaatt de enskilda vägarna också är öppna för alla.De trafikpaket som framförhandlats förstorstadsregionerna och som staten nu har gett lånegarantiertill är en viktig grund för såväl bättre vägar istorstadsområdena som en väsentlig upprustning avkollektivtrafiken. Byggandet av ringleder bidrar till en bättreinnerstadsmiljö. Förutom vägbyggnation skapas utrymmeför stora satsningar på kollektivtrafik.TrafiksäkerhetenVarje år dödas åtskilliga människor i trafiken. Fastänantalet döda i trafiken har minskat måsteantalet skadade och dödade i trafiken nedbringas ytterligare.En bidragande faktor till att antalet dödsoffer i trafikenminskar är de allt säkrare bilarna. Krockkuddar, sidobalkaroch låsningsfria bromsar efterfrågas i större utsträckning ochinförs på allt fler bilmodeller. Det är angeläget att dennautveckling mot säkrare bilar fortsätter.Farliga vägsträckor måste åtgärdas. De storaväginvesteringarna bidrar verksamt till en väsentlig höjningav trafiksäkerheten. Skärpt hastighetskontroll och höjdaböter för fortkörning kan också medverka till lägre skadenivåi trafiken.Alkohol och bilkörning hör inte ihop. Förutom att man kanskada sig själv, riskerar oskyldiga medtrafikanter att dödaseller skadas av en rattonykters framfart. Folkpartietliberalerna har verkat för att gränsen förgrovt rattfylleri bör sänkas från till 1 promille.En sådan sänkning beslutades av i december 1993och den trädde i kraft den 1 februari 1994.När sänkningen av gränsen för rattfylleri ned till enprincipiell nollgräns om beslöts, övervägdesfrågan om säkerhetsavdrag. Det säkerhetsavdrag som nutillämpas har genom bl.a. bättre utrustning och mätmetoderkommit att framstå som alltför generös, och i själva verketmedverka till att flera rattfyllerister i själva verket slipperundan. De framställningar som gjorts från bl.a.rikspolisstyrelsen om att halvera säkerhetsavdraget medbibehållen rättssäkerhet bör bifallas.Narkotika och bilkörning är minst lika oförenligt somalkohol och bilkörning. Praktiska svårigheter ochlagtekniska oklarheter förhindrar emellertid en effektivbekämpning. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om en strategi för bekämpning avnarkotikan i trafiken. Den bör bygga på rutinmässig kontroll,gränsvärdesbrott samt enhetligt straffvärde.Det är också viktigt att uppmärksamma förekomsten avfarliga mediciner i trafiken. Regeringen bör till riksdagensnarast återkomma med förslag om vilka åtgärder som börvidtas, t.ex. obligatorisk sjukskrivning för yrkesförare vidordination av sådana medel.JärnvägstrafikJärnvägen anses vara ett energieffektivt transportsystem.Energiförbrukningen är låg per personkilometer och pertonkilometer. Miljöpåverkan är låg i avseende på utsläpp tillluften förutsatt att använd elenergi inte framställts ifossileldade kraftverk. Utsläppen från dieseldrivna lok ochmotorvagnar kan avsevärt reduceras med modernmiljöteknik. Miljöpåverkan i form av buller är däremotkraftig. Här behövs mer forskning och utvecklingsarbete.För persontransporter på långa avstånd bör staten ävenfortsättningsvis upphandla samhällsekonomiskt lönsamsovvagnstrafik. Upphandlingen bör föregås av ensamhällsekonomisk bedömning där miljöeffekterna vägts in.Fortsatt avreglering bör resultera i att upphandlingen kan skei konkurrens för lägsta samhällskostnad.Överför tvärbanorna till !Inlandsbanans avreglering har bl a medfört en fördubblingav godstrafiken på banan. De tre tvärbanor som förbinderInlandsbanan med Norra stambanan för en tynande tillvaromed delvis nedlagd godstrafik. Här finns en potential förmiljövänligare trafiklösningar om fler operatörer än SJ tillåtskomma med i budgivningen. och tvärbanornautgör ett sammanhållet system varför vi anser att regeringenbör verka för en överföring av tvärbanorna till bör ges möjlighet till banförstärkning påvissa avsnitt mellan och så att NorskeStatsbaners intresse av att leda godstrafik mellan Nordnorgeoch via kan tillmötesgås. Det bidrartill att minska arbetslösheten. En sådan vitaliserandeutveckling för bidrar också till att breddaturismens möjligheter i de berörda kommunerna.Avreglera mera!Folkpartiet liberalerna anser att en fortsatt avregleringmedför stora fördelar. Konkurrens gynnar kunder och på siktsektorns modernisering och attraktionskraft. Erfarenheternahittills av konkurrensen vid länstrafikhuvudmännensupphandling är att trafikkostnaderna kunnat sänkas avsevärttill nytta för såväl skattebetalarna som resenärerna. Nyaoperatörer har också kunnat etablera sig och ett steltmonopolsystem har kunnat ersättas med flexibilitet ochmodernare marknadsformer. Denna utveckling bör i högregrad appliceras på järnvägssektorn. liberalernasätter den enskilde trafikantens och skattebetalarens välfrämst. Vi kräver därför att regeringen följer upp tidigareregeringsbeslut om avregleringen av trafiken på järnvägarna.Internationalisera!Järnvägssektorn är av tradition mycket nationell. Det gälleroperatörer men även materiel. Signalsystem, förarplatser ochelsystem har inte ens en gemensam europeisk standard. Detär ett hinder för en rationell utveckling av järnvägstrafik ochen konkurrensnackdel jämfört med andra trafikslag. Förar-och lokbyten blir nödvändiga vid gränspassager t. ex. Sådantförsenar och fördyrar den internationella trafiken. Det ärangeläget att regeringen inom EU driver på en snabbutveckling mot standardisering. Onödiga nackdelar förjärnvägstrafiken måste elimineras.FlygtrafikPassagerarutvecklingen på flyget följer i stora dragkonjunkturutvecklingen. Efter en nedgång under 1990-taletsförsta del, stiger nu i första hand utrikestrafiken, bl. a. somen följd av exportindustrins uppgång och ökade volymer.Inrikestrafiken har ännu en låg tillväxt. Den avreglering avflygtrafiken som liberalerna varit pådrivande av,har ökat flygets attraktionskraft. Det kan antas att nedgångenav flygtrafiken varit större om prisbilden varit högre ochmonopol härskat på inrikesmarknaden.Passagerarutvecklingens konjunkturellt betingadeavmattning har resulterat i att behovet av tredjebana förskjutits i tiden. fria ställning ochegen finansiering får i en internationell konkurrenssituationtill följd att investeringarna i stora drag följer behovet ochbetalningsviljan hos passagerare och flygbolag.Energi och miljöFlyget är det trafikslag som har störst negativmiljöpåverkan räknat per personkilometer. Regeringen bördärför driva på för internationella överenskommelser omökad forskning och utveckling mot energieffektivare ochmindre miljöbelastande flygplanstyper. Miljöavgifter är rättanvända ett verksamt styrinstrument för att medverka till enutveckling av nya flygplanstyper och mer miljömedvetetkundbeteende. Miljöavgifter bör harmoniseras så att likakonkurrensförutsättningar erbjuds operatörerna.Utvecklar glesbygderPå avstånd och rutter där snabbtåg och sovvagnståg inteutgör något alternativ är flyget, genom sin snabbhet ochflexibilitet, ett bra persontransportmedel. Således har flerakommuner i inland starkt förbättrat sinakommunikationer genom att satsa på egna flygfält ochflygförbindelser. Detta utgör en tung belastning i denkommunala budgeten och som får bäras enbart av kommunersom redan har en bekymmersam situation. Regeringensförslag om minskning av statsbidraget till kommunalaflygplatser i skogslänen från för bå 1994/95till bå 1995/96 omfattande 18 månader,innebär i praktiken en neddragning med nästan tvåtredjedelar. Denna neddragning drabbar särskilt de mindreflygplatserna. Det är rimligt att såsom skedde i samband medutvidgning av antalet kommunala flygplatser som varberättigade till särskilt stöd, systemet omarbetas ochanpassas till de nya ekonomiska förutsättningar som råder.Regeringen bör därför återkomma med ett förslag som bättretillgodoser intresset av en väl avvägd regionalpolitisk balansinom ramen för stödet till de kommunala flygplatserna.Internationell avregleringAvregleringen av det svenska inrikesflyget har gjort flygettillgängligt för en bred allmänhet och inte reserverat föraffärsresenärer. Biljettpriserna har sänkts, servicenivån harhöjts, antalet operatörer har ökat och möjligheterna förutvecklingsinriktade kommuner att utforma bratrafiklösningar har ökats betydligt. liberalernakräver nu att regeringen går vidare och verkar för en fortsattavreglering även internationellt.Den bör vara pådrivande inom EU föratt fullt ut tillämpa flygdirektiven samt att ytterligare förnyaoch modernisera dessa med sikte på en avreglering utanskyddande nationella lagar eller regler för de olikaoperatörerna.Därtill bör den inom EU driva på för attuppnå gemensamma regler för miljö, säkerhet, ekonomiskagarantier och operatörers fria etablerings- och landningsrätt.I syfte att öka säkerhet och tillgänglighet samt utvecklaflygtrafiken bör den inom EU driva framett gemensamt europeiskt flygtrafikledningssystem somersätter dagens 55 olika system. Det skulle verksamt bidratill minskat utrymme för militär flygtrafik, möjligheten samordnad flygtrafikledning för civil och militär trafiksåsom i och en satsning på högteknologiskutveckling och standardisering på samma sätt som när detgäller tågtrafik. Dessa trafikslag får därmed neutralkonkurrenssituation gentemot landsvägstrafiken som imycket ringa mån besväras av olika tekniska regleringar iEuropa.Bekämpa monopoltendenserna!Av historiska skäl har SAS en mycket stark ställning ävenefter avregleringen. Denna starka ställning avspeglar sig bl ai en koncentration av trafiken till . Detta är inte tillfördel för trafikanterna. Ökad konkurrens leder till bättrekundanpassning och placering av knutpunkter -- s. k. hubs --som tar ökad hänsyn till resenärernas preferenser.Regeringen bör verka för att konkurrenstrycket ökar så attom kunderna så önskar interkontinentala linjer utgår frånsvenska flygplatser i första hand och att internationellflygtrafik utvecklas på flera flygplatser i olika delar avlandet.SjöfartenHistoriskt sett har sjöfarten varit av oerhört stor betydelseför och vårt lands utveckling. Trots att andrakommunikationsmedel har tillkommit kommer svensksjöfart även att spela en stor roll för vårautrikesförbindelser bl a mot bakgrund av den europeiskaintegrationen. Sjöfarten är den transportgren somtransporterar mest av den svenska produktionen. För att klarakonkurrensen från utlandet är det nödvändigt att parterna påsjöarbetsmarknaden anpassar sig och genomför erforderligaförändringar så att den svenska handelsflottan framöver kanvara en fullgod konkurrent till sina utländska medtävlare.Sjöfarten har en stor potential att bli verkligt miljövänlig.Men fartygstrafikens luftföroreningar måste dåuppmärksammas bättre. Nya bränslen och katalysatorreningkrävs. Regeringen bör även driva denna fråga inom EU.Det är en central statlig uppgift att övervaka säkerheten.Sjöfartsinspektionen måste ha ett sådant uppdrag attövervakning och åtgärder kan ske effektivt, och attfartygstrafik kan bedrivas med samma säkerhetsnivå som förandra trafikslag. Detta är av stor vikt för personal,passagerare och ur miljösynpunkt för gods.Endast en mindre del av det svenskägda tonnaget går undersvensk eller europeisk flagg. bör vara pådrivande iatt skapa förutsättningar för internationellt övervakad likakonkurrensmöjlighet, ökad standardisering av säkerhet ochmiljö samt kredit- och sjövärdighet. Regeringen bör prövamöjligheten att vinna ökat gehör för detta inom EU, då EU:sinternationella handel genererar en stor del avfartygstransporterna och anlöp till EU-hamnar är viktigt förallt tonnage. Detta skulle också säkerställa rimligaarbetsvillkor och arbetsmiljö för ombordanställd personalfrån alla länder.Sjöfart är för bulktransporter en miljömässig ochekonomisk effektiv transportform. En del transporter kanlockas över till sjöfart under förutsättning att hamnar ochlastsystem fortlöpande moderniseras. Detta gäller särskiltinlandshamnar, framför allt i och Mälaren.Regeringen bör i det utredningsarbete som pågår fästasärskild uppmärksamhet på detta.Vad avser den viktiga Gotlandstrafiken måstekommunikationer med säkerställas så att transporterkan ske på jämbördiga villkor med de som gäller påfastlandet på jämförliga avstånd.Olycksriskerna ökar även på sjön om föraren är påverkadav alkohol eller andra droger. har all anledning attleda utvecklingen, och inom det svenska territorialvattnetbör samma regler gälla för sjötrafik som gäller förmotorfordonstrafik på land. finns ingen promillegränstill sjöss. liberalerna anser att en sådanpromillegräns bör införas . Regeringen bör därförlägga fram ett lagförslag som syftar till att en promillegränstill sjöss införs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ett fördjupatinternationellt trafik- och miljösamarbete,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivt inom EU medverka minskning av miljökonsekvenserna av bilanvändning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivt medverka till skärptgemensam lagstiftning med ekonomiska styrinstrument,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Kommunikationskommitténbör utveckla samhällsekonomiska kalkyler,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad och förnyelse avtelekommunikationerna,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om senareläggning av utbyggnadenav stråkvägarna,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vägunderhållsanslaget,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslaget till enskilda vägar,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om halvering av säkerhetsavdragetvid beräkning av promillehalten för rattfylleri,110. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en strategi för bekämpning avnarkotika i trafiken,111. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om farliga mediciner i trafiken,112. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt avreglering avjärnvägstrafiken,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överförande av tvärbanorna tillinlandsbanan,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aktiv medverkan i EU för ensnabbare standardisering av järnvägsnätet,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om harmoniserade miljöavgifter inomflygsektorn,216. att hos regeringen begär förslag om stöd tillkommunala flygplatser i inland, i enlighet medvad som anförts i motionen,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att driva på arbetet inom EU medavreglering inom flygsektorn,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom EU driva frågan om likakonkurrensmöjligheter samt ökad standardisering avsäkerhet och miljö inom sjöfarten,19. att hos regeringen begär lagförslag ompromillegräns till sjöss i enlighet med vad som anförts imotionen.3