ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02T624 · 1995-01-25 00:00:00 — Lokalisering av isbrytarna till i har tidigare gjort enmycket grundlig utredning om förutsättningarna för attplacera statsisbrytare av ''''-klass i Härnösand.Härnösand har en mycket bra och tillgänglig hamn.Inseglingsförhållandena är mycket gynnsamma, korrosionoch beväxning på skrov är ringa där utflödeinnebär ett nästan saltfritt vatten.En nära samordning med Marinkommando,Kustbevakning, Kustradio och Sjöcentral nord görs möjlig.Detta ger tillgång till verkstadsresurser, transportresurser,förläggningsresurser, vakthållning vid fartygen,konferenslokaler, utbildningsresurser, flygspaning,krigsorganisation m m.En effektiv isbrytning är en grundförutsättning för detnorrländska näringslivets konkurrensförmåga. Denorrländska basindustrierna svarar för en betydande del avlandets valutaintjänande och utgör hörnstenar i svenskekonomi.Sjötransporterna har framtiden för sig bl a med hänsyn tillgynnsam energiekonomi, goda miljöförhållanden,möjligheter att undvika flaskhalsar i ochNordtyskland, ny teknik i hamnarna, utveckling avsystemtransporter och förnyelse av kontinentens inrevattenvägar.Ökad kustsjöfart ställer större krav på isbrytarservice. Ettorosmoment är att isbrytarnas service förläggs alltför långtifrån våra norrländska vatten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om isbrytarnas lokalisering till .
mot · GI02T627 · 1995-01-25 00:00:00 — Det var fel att avskaffa registreringen av fritidsbåtar.Argumenten för ett båtregister finns hos bl.a. polis,kustbevakning och försäkringsbolag.Det är rätt att införa en registrering av fritidsbåtar igen,med en avgift som täcker kostnaderna för hanteringen avadministrationen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa en registrering av fritidsbåtar.
mot · GI02T628 · 1995-01-25 00:00:00 — En kanal --skulle ur många perspektivvara en bra lösning. Det finns 2 utredningar SOU1967:33+32. Då det snart gått dess är behovet avytterligare en undersökning befogad. Miljöaspekten är i dagmera aktuell. Det skulle med båt bli miljövänligare ochdessutom väsentligt billigare. Gångtiden från Västerhavetskulle förkortas med och sträckningen blirungefär kortare än nuvarande sträckning.Man skulle kunna ha större och säkrare båtar och Vänernshamnar bli lönsammare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en ny utredning bör undersökafrågan om en kanal --.
mot · GI02T630 · 1995-01-25 00:00:00 — Staten måste, enligt vår mening, bära ett ansvar för attförutsättningar för en väl fungerande flygtrafik kanupprätthållas i hela landet till rimliga kostnader förtrafikanterna. Som bekant har avregleringen medfört storaförändringar ifråga om såväl tillgänglighet som priser. Därunderlaget av trafikanter är stort har flera flygföretagetablerat sig och priserna pressats, medan regioner med svagttrafikunderlag tvingas att av kommunala skattemedel bidramed stora belopp för att ha någon chans att få tillgång tillflygförbindelse.De statliga bidrag som utgår begränsar sig till ettmindre stöd till ett antal flygplatser i skogslänen ochupphandling av en linje, nämligen den mellan ochUmeå. De flygförbindelser som etablerats med hjälp avkommunala subventioner till driften har karaktär avförsöksverksamhet. Vi menar att en mera långsiktig lösningav dessa problem måste sökas. Enligt vår mening bör därvidkonkurrenskommitténs förslag i betänkandet SOU 1990:58nu allvarligt prövas. Det innebär att flygsektorn självsolidariskt skall bära kostnader för vissa olönsamma linjer.Genom en mindre avgift på varje resa på inrikes flygtrafikskulle man kunna få tillgång till medel för att kunna göraen samlad upphandling av viktiga regionala flygförbindelsersom nu inte företagsekonomiskt kan bära sina kostnader.Regeringen bör nu ta initiativ till en uppdatering avkonkurrenskommitténs ovannämnda förslag och i övrigtvidta de åtgärder som erfordras för att man skall kunnatillämpa ett ekonomiskt fördelningssystem inomflygsektorn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ettekonomiskt fördelningssystem som gör det möjligt attlångsiktigt upprätthålla önskvärd regional flygtrafik som inteär företagsekonomiskt lönsam.
mot · GI02T631 · 1995-01-25 00:00:00 — Det register som avskaffades av den borgerligariksdagsmajoriteten var ett register som var en tillgång föralla som deltar i det viktiga sjöräddningsarbetet. Genommärkningen kunde många onödiga utryckningar undvikas.Detta eftersom ägaren till båten gick att spåra snabbt.Registrets avskaffande hade enbart politiska skäl, ingasakliga skäl kunde anföras. Ett försök till argumentation varatt ofriheten på havet skulle öka om båten gick att identifiera,ett enligt vår mening mycket långsökt argument.Vi anser att de skäl för ett register som har framförts, fråni första hand de aktörer som deltager i sjöräddningsarbetetoch arbetar för en ökad sjösäkerhet, väger tyngre. Dessutomfinns det andra skäl till att ägaren till båten är känd, bl.a.förmögenhetsskatteskäl.Vi anser att ett båtregister bör införas efter det att enutvärdering gjorts av det gamla systemets olika svagapunkter. I en sådan utvärdering bör alla inblandade ingå,såväl båtorganisationer som de statliga myndigheter som ärinblandade, och givetvis skall även det frivilliga sällskapetför räddning av skeppsbrutna ingå.Utvärderingen bör särskilt beakta om registreringen skallfölja båten liksom bilen i bilregistret och även studera vilkabåtar som registret skall omfatta. Den administrativa delenbör också belysas så att avgiften täcker kostnaderna samt atten summa kan överföras till verksamhet, inteminst för att kunna delfinansiera radiopassning dygnet runti de olika regionerna där fritidsbåtar och fiskebåtarförekommer.Huvudmannaskapet för registret kan mycket väl varanågon kustradiostation, sjöräddningssällskapet eller någonannan smidig organisation med anknytning tillsjöräddningsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättande av ett båtregister medbeaktande av tidigare erfarenheter.
mot · GI02T632 · 1995-01-25 00:00:00 — I finns ett stort antal insjöar och många milsegelbara vattendrag. Dessa har historiskt använts tillfarleder för samfärdsel där behov av detta har funnits. Rättentill dessa farleder har varit skyddad i vattenlagen 1918:523.5 kap 1§ vattenlag hade följande lydelse:I vattenområde där finnes allmän farled,som inrättats efter det att förordningen om allmän farled den30 trädde i kraft, skall allmän farled jämvälframgent behållas.Där vid tiden, då nämnda förordning trädde i kraft, varallmän farled, skall ock densamma bibehållas, såframt underdet förordningen gällde åtminstone vissa år i leden idkatssjöfart med fartyg eller båtar eller framförande av flottgodsi sammanlagda flottar.Den nya vattenlagen innehåller inte någonmotsvarande bestämmelse. I stället tillkom en särskild lag1983:293 om inrättande, utvidgning och avlysning av allmänfarled och allmän hamn. Den särskilda lagen trädde i kraftden . I övergångsbestämmelserna stadgas att deallmänna farleder och hamnar som finns vid ikraftträdandetav lagen skulle upphöra att vara allmänna vid utgången avdecember 1987, om inte med tillämpning av 1§ har beslutats att farleden fortfarande skall vara allmän.En farled som inte hävdats före utgången av 1987 hardärmed förlorat sin status som allmän farled. Det har meddetta uppstått ett rättsförhållande som medför att om annanpart än de som hävdar sjöfartens intressen vill inskränka påen av hävd använd farled så kan detta ske med stöd avnuvarande lagstiftning.Det betyder exempelvis att om någon vill bygga över enför sjötrafiken använd men icke allmän farled med en broeller vägtrumma med begränsad segelhöjd så kan detta skemed små möjligheter för sjötrafiken att hävda sina intressen.Farleder för yrkessjöfart är som regel hävdade och det ärfrämst trafiken med fritidsbåtar som kan bli lidande med nugällande bestämmelser. Detta kan få olyckliga konsekvenserframförallt i områden där turismtrafik till sjöss av hävdanvänt dessa farleder.Lagstiftningen har varit i kraft . Vi haruppfattningen utifrån angivna skäl att tiden nu är mogen attgöra en översyn av lagens tillämpning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av lagen1983:293 om inrättande, utvidgning och avlysning av allmänfarled och allmän hamn.
mot · GI02T634 · 1995-01-25 00:00:00 — Vid krävs medel till förbättringar avinflygnings- och landningshjälpmedel samt breddning ochförstärkning av banan, åtgärder som beräknas kosta . Vid flygplatsen finns också behov av attinvestera för byggande av en ny hangar.Regeringen föreslår i proposition 1994/95:25 om vissaekonomiskpolitiska åtgärder, att inomKommunikationsdepartementets område anvisar till sysselsättningsskapande åtgärder.När trafikutskottet behandlade propositionen har vissapreciseringar gjorts av hur anslag till underhållsåtgärder försysselsättning och tillväxt kan användas påkommunikationsområdet, som skulle möjliggöra stöd äventill flygplatsen i som är en flygplats tillhör detnationella flygnätet och ligger i syd. Avstånden i nord-sydligriktning är långa i landet och därför spelar flygtrafiken ensärskilt viktig roll för möjligheter till långväga inrikesresor.Det är därför viktigt att existenssäkras.Av de särskilda medel på 2 miljarder tillsysselsättningsskapande åtgärder som beslutats av riksdagenbör en del gå till förbättringar av flygplats.Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att medel för sysselsättningsskapandeåtgärder inom område börutgå till flygplatsen i .
mot · GI02T636 · 1995-01-25 00:00:00 — brottas med stora ekonomiska svårigheter ochmåste med alla upptänkliga medel bromsa upplåningen tillvåra statliga utgifter. Den nu framlagda budgetpropositionengör att många måste försämra sina levnadsvillkor i Sverige.Tyvärr drabbas de som redan lever på ett minimum avtillgångar av de pålagor som tillkommer på var och en.En grupp som inte drabbas är båtägarna. Vi tänker inte dåpå ägarna av en liten eka vid sitt sommarhus utan på det storaantal lyxbåtar, segelbåtar och snabbgående motorbåtar somfinns längs vår kust och vid våra större insjöar. Visocialdemokrater påbörjade arbetet med registrering avdessa båtar som tyvärr togs bort av vår föregående regering.Registreringen var bra av olika anledningar; denunderlättar för sjöräddning och polis att spåra en försvunnabåt, meddelande till en båt kan underlättas, försäkringsfrågorkan förenklas m.m. Det man var rädd för var att skatt kundetas ut på dessa båtar, därför slopades registreringen. Ossförefaller det konstigt att det inte tas ut någon skatt på båtar.De tar stora resurser från samhället men ger ekonomisktinget igen. Inte ens en släpvagn till fordon kommer undanskatt.Båtar och båtfolket ställer många krav på samhället:attsjöräddningen skall fungeraatt helikopterdivisioner skallfinnas för sjöräddningatt samhällsplanering skall görasmed hamnaratt gästhamnar finns medmiljösaneringsmöjligheter för skräp och toaletter, friskvattenm.m.att polis finns för eftersök vid stöld ochupprätthållande av ordning på sjönatt broar och slussarfungerar vid vissa passagerDet finns många fler samhällskrav som ställs ochkostnader som läggs på samhället. I dagens ekonomiskasituation planeras indragningar av resurser på flera av dessaområden. Det skulle vara bättre om dessa utnyttjare betaladeför det servicekrav man ställer på samhället genom att läggaen viss skatt för denna samhällservice. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återinförande av enbåtregistrering enligt tidigare gällande bestämmelser,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en snabbutredning bör görasom den totala samhällskostnaden förfritidsbåtsverksamheten och om den miljöförstöring som blirföljden,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av båtskatt.1
mot · GI02T701 · 1995-01-25 00:00:00 — Nya hot om nedläggning av haraktualiserats. En nedläggning vore ur många synpunkterolycklig. De korta avstånden från till StockholmsCity, gör att är ett överlägset alternativ till Arlandaför tjänste- och affärsresor från övriga . Deresenärer -- bl.a. med -- som reser viaBromma tjänar i vardera riktningen, en vinstsom alls icke är oväsentlig.De nya bolag som med små och tystgående flygplanutnyttjar har också aktivt bidragit till att ökakonkurrensen på flygmarknaden, med ty åtföljandeprissänkningar. Det är därför väsentligt -- inte minst förövriga landet -- att får leva vidare som ettviktigt nav i svensk flygtrafik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bibehållande av .
mot · GI02T702 · 1995-01-25 00:00:00 — behandlade det slutligagodkännandet av Eurocontrolkonventionen. Då beslutadesatt skulle bli medlem i Eurocontrol.Denna organisation har som huvudsaklig uppgift attplanera och utveckla trafikledningsrutiner för luftfarten istora delar av . Utöver denna uppgift finns ett antalsyften och mål för organisationens uppräknande i denovanstående konventionen. Dessa är till bl.a. för att uppnåstörre säkerhet, effektivitet och snabbhet i flygtrafikflödet.Men som vi alla vet så har flyget också enmiljöproblematik. Vi tycker därför att som medlemskall ta initiativ till att ett miljömål skrivs in iEurocontrolkonventionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett initiativ till miljömål iEurocontrolkonventionen.
mot · GI02T703 · 1995-01-25 00:00:00 — En robust återhämtning av luftfartsmarknaden skeddeunder 1994. förluster börjar företagen nu gåmed vinst. Av flygbolagen krävs dock en fortsatt anpassningmed den växande konkurrensen där resenärerna börjat krävavaluta för pengarna.Konkurrensen från andra kommunikationsmedel somX2000 har förstärkts och avregleringen har skapat nyaaktörer på marknaden.Det var som den svenska flygmarknadenavreglerades. Den utredning som genomförtför den svenska marknadens räkning visar att prisnivån pånormalprisbiljetter sjunkit. För den utländska trafiken därIATA, det internationella flygorganet, genomfört enundersökning, påvisas dock att priset på flygbiljetter i fastvärde sjunkit . För den svenske resenären finns det numera ettstort antal operatörer att välja på -- elva svenska linjer harmer än en operatör. Vi förutsätter att utvecklingen avflygmarknaden fortsätter och vill framhålla attsmåföretagen inte får prisas ut genom för höga avgifter.Under år 1994 övergick till s.k.bolagsmodell i sin redovisning, vilket bl.a. innebar attverkets pensionsskuld lyftes in i balansräkningen och attverket numera utöver utdelning inlevererarskattemotsvarighet till ägaren. Verket föreslår vidare att manskall få ytterligare finansiella befogenheter för atteffektivisera finansfunktionen och beslutsprocessen vidvissa större investeringar. Bakgrunden till detta är den storainvesteringsökning som planeras bl.a. för en tredje rullbanaStockholm-Arlanda och för ett nytt flygtrafikledningssystemför civilt och militärt flyg.Redan nu tas av investeringarna av egnavinstmedel och vi anser därför att verket ligger väl till för enbolagisering och senare privatisering. Ett första steg i ensådan process vore att privatisera . Härbehövs betydande medel för nya investeringar och det vorenaturligt att söka detta på riskkapitalmarknaden. Samtidigtbör då konkurrensförutsättningarna och regelverkenklargöras. Här finns många internationella förebilder att fallatillbaka på. Vinstutvecklingen kan t.ex. i en internationelljämförelse regleras i förhållande till kundpriserna.På samma sätt bör som utgör det svenskamoderbolaget i SAS privatiseras. Vid en försäljning avaktierna i bör eftersträvas att SAS i första hand blir ettbörsnoterat allnordiskt företag. Efter diskussioner medsysterbolagen i och bör statens samtligaaktier säljas på ett sätt som är förmånligt för bådeskattebetalare och företag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att flygtrafiken på börfortsätta,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att privatisera flygplatsoch därefter undersöka möjligheterna för en bolagisering ochsenare privatisering av ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att privatisera och göra dettill ett börsnoterat allnordiskt företag.
mot · GI02T704 · 1995-01-25 00:00:00 — I samband med majoritetsskiftet i harnedläggningen av åter aktualiserats. Dettatrots att det finns avtal som var avsedda att säkraflygverksamheten på för lång tid framåt.För flygpassagerare från är ett överlägsetalternativ till för tjänste- och affärsresor med ärendei . Den kortare marktransporten innebär avsevärtminskad total restid. De små och tystgående flygplan somanvänds av de bolag som trafikerar innebär mångafördelar. Låga driftskostnader innebär tätare turer och tystamotorer mindre miljöpåverkan. Dessutom har konkurrensenpå flygmarknaden ökat och priserna pressats. Det är därförväsentligt -- inte minst för -- att fårleva vidare som ett viktigt nav i svensk flygtrafik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bibehållande av .
mot · GI02T705 · 1995-01-25 00:00:00 — Flygets regionalpolitiska betydelse är mycket avgörandeför om en region eller del av region och län ska haförutsättningar för utveckling. Områden som saknarstamvägar och järnväg kommer ofta på undantag och har oftasvårare att vara tillräckligt attraktiva för nyetablering av bådeföretag och service. Dagens behov av snabba förbindelserökar naturligtvis vikten av att en bra infrastruktur byggs upp.Vi motionärer menar att det är nödvändigt att förbättra ochöka tillgängligheten i perifera delar av landet. Vi motionärerhar förståelse för det statsfinansiella läget och inser att detmåste sparas på alla områden, därför så föreslår vimotionärer att det införs en avgift på förslagsvis 10 kronorper biljett för att skapa en utjämnings- och driftfond fördriftstöd och vissa köp av regionalpolitiskt viktig flygtrafik.Den budgetförbättring som föreslås av oss motionärerär kanske inte tillräcklig men är ändå ett steg frammåt ochmedför kostnadsminskningar av flygplatsdriften förkommunerna i skogslänen.Den uppdelning av anslaget, driftbidrag till kommunalaflygplatser i skogslänen, i två , den ena omfattandevissa mindre flygplatser i inland med fördelningatt ska fördelas till flygplatserna iSveg, , , , ochGällivare.Vi motionärer föreslår att också räknas inbland de uppräknade små flygplatserna och placeras i sammagrupp som med flera. har reguljärlinjefart --från medHolmstroem AIR som operatör. Geografiskt ligger IdreFlygplats något längre in i fjällområdet än övriga ochstorleksmässigt så överensstämmer med deflygplatser som berörs i uppräkningen.Länsstyrelsen i har också i olikayttranden påtalat flygplatsens regionalpolitiska betydelse förutvecklingen av turismen och skapande av infrastruktur förnyföretagsetablering inom andra näringsområden för attmotverka en för ensidig näringsstruktur.Vad avser flygplatsen i så är den av utomordentligtstort regionalpolitiskt värde för Siljansbygden och delar avSälenområdet och kommun vilket starkt motiverarstöd ur anslaget.Vad slutligen gäller för och såhar flygplatsen numera en stor transfer betydelse överStockholm och med sin utökade linjefart motVästerås och så har flygplatsen utvecklats mot attbli ett transportnav i inlandet. Detta motiverar att DALAAIRPORT, alltjämt särskilt beaktas utifrån det s.k.resultatutjämningssystemet.Det är viktigt att resultatutjämningssystemet för de särskiltutpekade fem kommunala flygplatserna, dit DALAAIRPORT räknas, bibehålls även efter 1997.DALA AIRPORT bör särskilt uppmärksammas utifrånflygplatsens unika situation beträffande transferresandet ochsom ser ut att öka och få än större betydelsedå fler destinationer utvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör tillhöra demindre flygplatserna i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygplatser i skogslänen ochflygplatser ingående i det särskilda utjämningssystemet.
mot · GI02T706 · 1995-01-25 00:00:00 — Resultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser Hässlö Flygplats i stad är belägen i en region därsäkra och snabba kommunikationer är av största betydelsesåväl mot utlandet som mellan regioner i landet. En stor delav näringslivet i regionen är mycket exportinriktad och ärberoende av goda kommunikationer med utlandet.Hässlö flygplats har utsetts som alternativ till . Detinnebär att många utländska flygbolag, men även SAS iblandanvänder flygplatsen för kortare eller . Ävenchartertrafik förekommer vid flygplatsen.Hässlö flygplats erhåller ingen ersättning för sin roll somalternativ.Luftfartsverket har intäkter på grund av trafiken vid destatliga flygplatserna och vid de kommunala flygplatserna iform av undervägs-, handlings- och flygplatsavgifter m.m.Det är som fastställer avgiftsnivåerna ochdriftkrav, vilka i hög grad påverkar de kommunalaflygplatsernas ekonomi. Kraven är praktiskt taget oberoendeav flygplatsernas storlek. Det leder till kostnader som intestår i proportion till verksamhetens omfattning.Luftfartsverkets intäkter från verksamheten vid de femstatliga flygplatserna används för resultatutjämning mellande statliga flygplatserna samt till bidrag för några av dekommunala.Det är inte rimligt att en flygplats som fungerar somalternativ till inte får del av Luftfartsverketsresultatutjämningsmedel.En ekonomisk integrering av de kommunala flygplatsernai landets gemensamma flygsystem bör dessutom komma tillstånd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de kommunala flygplatsernamed linjefart skall inlemmas i det system för kollektivtrafiksom utgörs av landets övriga flygplatser,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör fördela sittöverskott till de kommunala flygplatserna i proportion tillderas verksamhet.
mot · GI02T708 · 1995-01-25 00:00:00 — har staten givit anslag till kommunalaflygplatser i skogslänen där det bedrivs linjetrafik avregionalpolitisk betydelse. Detta kan ses som enrättvisefråga då andra kommuner, där driverflygplatser, inte alls behöver satsa kommunala medel för sinflygtrafik. Att den flygtrafik som bedrivs på dessakommunala flygplatser har stor regionalpolitisk betydelseråder det numera ingen tvekan om.Regeringen föreslår nu i budgetpropositionen att anslagetminskas till en tredjedel räknat på årsbasis. Anslaget underC2 var 1994/95 . och föreslås nu till . för18 månader, vilket motsvarar . på ett år.Luftfartsverket äskade realt oförändrad nivå motsvarande47,7 Mkr.Regeringsförslaget skulle medföra betydande svårigheterför flera inlandskommuner att upprätthålla den flygtrafikman har . I det arbetsmarknadsläge som råder i dessakommuner och mot bakgrund av de stora ansträngningarman gör för att utveckla näringslivet och hejdabefolkningsminskningen vore det djupt olyckligt omflygtrafiken upphör.Regeringen bör mot bakgrund av flygtrafikens storaregionalpolitiska betydelse på nytt överväga anslagen tillflygplatser i skogslänen och återkomma till mednytt förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om flygplatser i skogslänen.