mot · GI02K811 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningInformationsteknologi har blivit en beteckning, somkommit att omfatta en stor mängd företeelser i vårt samhällesom möjliggjorts av allt kraftfullare och billigareelektroniska räknemaskiner, dvs. datorer.Informationsteknologin har av vissa givits sammabetydelse som tryckpress, som gjordedet tryckta ordet tillgängligt för alla. IT har dock ingenenskild uppfinnare, och det är inte lika lätt att peka på enenskild innovation som gjort den möjlig. Det står dock utomallt tvivel att IT förändrar vårt liv i minst lika storutsträckning som tryckpressen förändrade det medeltidasamhället till reformationens och upplysningens tidevarv.Länge var dock det tryckta ordet förbehållet en relativtliten läskunnig del av befolkningen. Med den allmännaskolan, i med folkskolereform, kom dettryckta ordet att omfattas av alla och sattes i demokratinstjänst. Den allmänna rösträtten blev en logisk och oundvikligkonsekvens av den allmänna läskunnigheten. Påmotsvarande sätt kommer det politiska livet att förändras avinformationsteknologin -- vi vet bara ännu inte hur.Informationsteknologin har redan gjort intrång i varjemänniskas liv, och på många olika sätt. Nya mediciner ochbehandlingsmetoder har skapats. Produktionen inomjordbruk och industri har förändrats i grunden.Framställningen av böcker, tidningar, TV, film och radio harförenklats, förbättrats och blivit väsentligt billigare. Därförhar även utbudet av alla sorters media ökat lavinartat.Individen styr allt mer över vilken information han eller honvill ta till sig. Det finns något enskilt medium somnår alla på det sätt som en gång radion och TV:n gjorde.För individen innebär IT också ökad frihet i valet av platsför olika aktiviteter. Dessutom kan nya möjligheter attförkovra sig, att umgås, att uttrycka sig, att försörja sig ochatt förströs skapas.Informationsteknologin kan också bidra till ökadekonomisk tillväxt, utan att denna medför ökadepåfrestningar på miljön och ändliga naturresurser. Detta ärsärskilt viktigt i vårt land, som har att lösa mycket storastrukturella problem. Minst en halv miljon nyaarbetstillfällen krävs, i en situation där det knappast ärsannolikt att de tidigare basnäringarna, jordbruk och industri,någonsin kommer att väsentligt öka sitt behov avarbetskraft -- snarare tvärtom. Informationsteknologinskapar här möjligheter för svenskar att utveckla tjänster sombåde kan konsumeras inom landet och exporteras.Sverige har i detta avseende en unik position. Vi har enlång tradition av att tidigt anamma ny teknik, särskilt inominformationsteknologi och telekommunikationer. Vi harinom distinkta fördelar, inte minst genom 1993 årstelelag, som givit åtminstone försprång närdet gäller att införa teknik som är beroende av bredbandigdataöverföring, t.ex. för s.k. multimedia. Detta försprångkan, rätt utnyttjat, skapa grunden till en kunskapsindustri ivårt land som kan bestå långt efter det att de legalaförutsättningarna jämnats ut. Varje försening, hinder ellertvekan i att utnyttja det försteg som vi nu har, äventyrarSveriges möjligheter att skapa ett europeisktkunskapscentrum och leder till lägre tillväxt, sämrestatsfinanser och större behov att skära i statens utgifter.Den som tillsattes sedanarbetade fram en vision och enövergripande handlingsplan för statens roll i utvecklingen avIT i . Den nuvarande regeringen presenterade nyligenriktlinjer för det fortsatta arbetet. Där konstaterades attarbetet skall fortsätta med ungefär samma inriktning. Detanmärkningsvärda är att det tog mer tid att konstatera dettaän vad lade ner under hela sitt arbete 1994.2. Statens roll i IT-utvecklingenDet vore helt fel av eller andra statliga instanseratt sätta upp konkreta mål för hur informationsteknologinoch dess användning skall utvecklas de närmastedecennierna. Vi vet för lite om tekniken, vi vet för lite ommänniskors egna mål och ambitioner och vi vet framför alltatt staten inte bör styra i detalj. Staten kan dock tillsammansmed kommuner och landsting vidta åtgärder för att skapaförutsättningar så att IT blir tillgängligt för alla och atttekniken ger de fördelar och mervärden inom den offentligasektorn som är möjliga.3. SkolanViktigast av allt är att snabbt öka utnyttjandet avinformationsteknologi i skolan.Skolan står inför stora tekniska förändringar.Persondatorerna har blivit så billiga och så lätta attanvända att det blivit realistiskt att utnyttja dem som ettmedel i undervisningen. Dataundervisning handlar intelängre om att undervisa eleverna i att använda datorer, utanom att med hjälp av datorer göra undervisningen bättre ochi vissa fall även billigare. Om datorerna utnyttjas somläromedel redan från tidiga år, finns inte heller något behovav särskild dataundervisning.Det största värdet kan datorerna ge när de utnyttjas för attge elever med individuella och speciella behov möjlighet effektiv individuell undervisning utan att lämna klassensgemenskap. Det kan gälla invandrarbarn med behov avspråkträning, både i svenska och hemspråk. Det kan gällabarn med behov av extra träning i läsning eller räkning. Mendet kan också gälla barn som i något avseende ligger långtföre kamrater och läroplan. Datorerna ger möjlighet tillindividuell undervisning utan att tvinga barnen att lämna densociala ram som klassen utgör.Detta innebär att lärarens roll kommer att förändras.Auktoriteten kommer inte längre inom IT-området att kunnabaseras på ett kunskapsövertag. I många fall kommer enstakaoch ibland flertalet elever att ha större faktakunskaper änläraren. Läraren kommer i stället att behöva utveckla sinledarkompetens baserad enbart på social träning, mognadoch livserfarenhet. I och med att den mekaniska inlärningenallt mer sker individuellt, kommer också mycket mer tid attfinnas för individuell kontakt mellan lärare och elever.På sikt kommer varje lärare och varje elev att använda eneller flera egna datorer. Vägen dit bör styras av en välgenomtänkt plan för hur datorerna på ett effektivt,ekonomiskt och mänskligt sätt blir ett hjälpmedel. Att utaneftertanke införskaffa ett stort antal datorer till skolan ärdåligt förvaltarskap. Risken är att innan man lärt sig atteffektivt utnyttja datorerna är de redan omoderna och måstebytas ut.Kds vill stärka lärarnas fortbildning för att kunnamöta de utmaningar informationsteknologin och datorerinnebär.Varje skola och varje kommun bör sätta sig in iteknikens möjligheter och upprätta en strategi för hur datorerskall utnyttjas i undervisningen.4. Den offentliga sektorns förnyelseDen offentliga sektorn utgör en mycket stor del av detsvenska samhället. Informationsteknologins utnyttjande istat, landsting och kommuner spelar därför en viktig roll avtvå skäl. Dels kan man som stora användare driva påutvecklingen på ett sätt som mindre organisationer inte kan,dels kan man göra stora besparingar somverksamhetens måluppfyllelse ökar. Dock underförutsättning att man använder tekniken på rätt sätt.Det arbete som initierades av ochorganiserades i det s.k. Toppledarforum innebär en god start.Fortsatt hög prioritet och uppmärksamhet är nödvändigaförutsättningar för att inte tappa tempo i arbetet.Informationsteknologin skapar utmaningar för allaorganisationer, inte minst för den statliga förvaltningen. Föratt påskynda utvecklingen och för att fokuseraansträngningen i myndigheter och verk finns det anledningatt ställa upp konkreta mål för de närmaste åren:Allaoffentliga publikationer, såsom riksdagstryck, regeringenspropositioner, författningar och statliga utredningar skallgöras tillgängliga i publika databaser utan kostnad inom 24timmar efter offentliggörandet, . Vidsamma tidpunkt skall aktuella elektroniska diarier varatillgängliga i publika databaser.Alla nya offentligahandlingar i stat, landsting och kommun skall kunna nåselektroniskt senast 1997-12-31.Alla historiska offentligahandlingar skall kunna nås elektroniskt senast 1999-12-31.Detta skulle också innebära en sann offentlighetsprincip.Medborgarnas insyn i den offentliga beslutsprocessen skulledå få en verklig mening.Riksdag och regering bör i detta inte bara vara pådrivande,utan också vara ett gott föredöme. har sannoliktvärldens mest datoriserade parlamentariker. Tiden är numogen att ta nästa steg, att låta den elektroniskainformationen bli huvudmedlet och papperskopiorna bli detsom utnyttjas i andra hand. Detta innebär att en nyredaktionell form bör utvecklas för dokument.Härvid bör man dra lärdom av den utveckling som skett inomden akademiska världen, där flera ämnesområden redan istort sett lämnat den tidigare arbetsformen med uppsatseroch artiklar som publiceras i vetenskapliga tidskrifter. Dennaförändring bör också göra den politiska debatten mertillgänglig för gemene man. Tryckta dokument bör dockunder överskådlig tid finnas tillgängliga för dem som såönskar, både riksdagsmän och allmänhet.5. IT och den regionala utvecklingen kom den nya svenska telelagen, som medger ochstimulerar till konkurrens på telemarknaden. Till följd avdenna har ett stort antal teleoperatörer börjat etablera sigi vårt land. Huvudsakligen har detta inneburit att ettantal multinationella teleföretag har börjat plocka de såkallade ''russinen ur kakan'' genom att erbjuda låga priserpå de stora företagens utlandstrafik, företrädesvis frånStockholmsregionen. Mer anmärkningsvärt är kanske attSingapore köpt i i akt ochmening att erbjuda telefoni och multimediatjänster tillhushållen i regionen.Stockholms kommun bygger också genom sitt bolag ett alternativt fiberoptiskt nät i staden, med avsiktenatt till mycket låga kostnader erbjuda modern infrastrukturi form av så kallad svart fiber, dvs fiberoptiska trådar utanelektronikkomponenter, till alla de nya aktörer som etablerarsig i för att dra nytta av den svenskaavregleringen. Syftet med detta är naturligtvis att göraStockholm attraktivt som etableringsort genom att görabredbandig datakommunikation extremt billig i ettinternationellt perspektiv. skulle därigenomkunna bli den stad i världen där den framtidamultimediatekniken för affärsliv och hushåll kommer attutvecklas och utprovas.Samtidigt byggs kommunala fiberoptiska nät även påandra orter. Det gäller både större och mindre orter i denyttersta glesbygden, som till exempel . Dessa orterär dock för små för att attrahera alla de olika typer av aktörersom erfordras för att ge det fulla tjänsteutbudet och för attskapa den konkurrens som krävs för att ge de lågakostnaderna.Det enda sättet att förhindra att landsbygdskommunernahalkar efter i utvecklingen är att säkerställa att deras datanät,s.k. stadsnät, kan kopplas ihop med varandra och med de nätsom nu byggs i storstäderna. Detta förhindras dock avTelias prispolitik. En 34-megabitsförbindelse för att knytaihop datanät med kostar , enligtTelias prislista, per år.Med ett kostnadsbaserat synsätt och med utnyttjande avden mest moderna fiber- och radiotekniken borde denna typav förbindelse bli betydligt billigare. Det finns fiberoptiskkabel till exempelvis och många andra små orteri glesbygden. Dessa kablar innehåller var och en många fiber,oftast 48 eller 96 stycken, varav endast ett fåtal utnyttjas avTelia. Enligt telelagen måste varje teleoperatör där så ärmöjligt hyra ut fast uppkopplade förbindelser till varje annanteleoperatör som så önskar, och detta till kostnadsbaseradepriser. vägrar dock att hyra ut de övertaliga fiber somfinns i deras kablar, eftersom man inte enligt sin tolkning avtelelagen anser att begreppet fast uppkopplade förbindelserinnefattar optofiber. Därför kostar också dataförbindelser tillglesbygden tiofalt mer än de borde göra och därför försvårasnäringsutvecklingen i stora delar av vårt land.Glesbygden hotas -- inte av att korssubventionerna frånriks- och utlandstrafiken minskar till följd av konkurrens.Glesbygden hotas av att blockerar konkurrensen omdata- och teletrafiken i glesbygden. Telelagen bör förtydligasså att det tydligt framgår att samtrafik även skall kunna skepå nivån optofiber, särskilt i lands- och glesbygd. Teliaskonkurrenter bör beredas möjlighet att hyra de outnyttjadefiber som knyter samman alla små och medelstoratätorter i vårt land.6. Informationsteknologi åt allaTeknikens utveckling går med svindlande hastighet. Desom har förmågan att följa utvecklingen och delta i arbetetblir allt mer produktiva och relativt sett allt mer välavlönade.De får också ett allt större inflytande i samhällsdebatten.Samtidigt finns miljontals svenskar som aldrig utnyttjat endator och som därmed riskerar att isoleras från viktiga delarav samhällslivet.Detta är inte främst en ekonomisk fråga. Det finnshundratusentals begagnade datorer i vårt land, som går attköpa för en mycket billig penning, och som är fullttillräckliga för att lära sig tekniken och för att delta i denelektroniska samhällsdebatten. Det är mer en fråga omintresse och motivation.Det viktiga är därför att skapa intresse hos dem som idagsaknar motivationen att tillägna sig informationsteknologin.Här kan offentliga myndigheter spela en stor roll genom attagera lärare och handledare i stället för att bara lämna utuppgifter. Den som frågar efter en bok på bör fåhjälp att finna informationen i datorn, snarare än att bara fåveta när boken kommer. På detta sätt hjälps äldre människorin i IT-världen, som verksamheten kan förbättrasoch effektiviseras . De medborgarkontor som nubyggs ut, som ett resultat av kristdemokratisktregeringsarbete, kan spela en mycket stor roll i dettasammanhang.7. Personlig integritet, datasäkerhet och upphovsrättPersonlig integritet, datasäkerhet och upphovsrätt är tre avde internationellt erkända stora stötestenarna förinformationsteknologins genomförande. Dessa frågorbearbetas , både i , inom EU, och iUSA, utan att tillfredsställande lösningar har kunnat arbetasfram som tar hänsyn till de målkonflikter som finns. I dennamotion vill endast markera vikten av attden personliga integriteten hävdas, att obehöriga intrång idatasystem kriminaliseras och beivras samt attupphovsrätten skyddas.8. Förändringar i arbetslivetÄven inom arbetslivets organisation innebär IT mycketstora förändringar. De stora monolitiska organisationernabryts sönder eller konkurreras ut av grupper av småföretag isamverkan. IT ger dessa små företag storföretagens fördelar,utan att belasta dem med deras nackdelar.Att basera statens inkomster på uppgifter från arbetsgivarekommer att bli allt svårare när allt större del av deekonomiska transaktionerna antingen blir mellan individer(som privatpersoner och/eller egenföretagare) eller mellansmå företag i olika länder.Effekten av informationsteknologin håller på att i grundenförändra både förutsättningarna för trygghetssystemen ochstatens möjligheter att få stora intäkter meddagens uppbördssystem. Dessa förändringar kommergradvis. Dagens statsfinansiella problem gör det docknödvändigt att redan nu grundligt analysera effekterna avinformationsteknologin och de därpå följandeförändringarna i arbetslivets organisation och struktur. Enstatlig utredning bör tillsättas som i första hand kartläggerkonsekvenserna av den utveckling som pågår och sommed rimlig säkerhet kan förväntas de närmaste 5--10 åren.Först när en sådan kartläggning föreligger bör man taställning till vilka strukturella åtgärder som kan blinödvändiga.Informationsteknologin har kommit för att stanna. Denförändrar allas våra liv i många avseenden -- de flesta till detbättre. Tekniken innehåller dock risker och fallgropar, sombör uppmärksammas. Gör vi detta och tar vi snabbt vara påde försprång och fördelar vi har, kan informationsteknologinvara det hjälpmedel som tar oss ur den mycket svårastatsfinansiella situation vi befinner oss i. Dels genom attskapa nya produktiva sektorer, dels genom att bidra till attsänka den offentliga sektorns kostnader, dels genom attförnya och vitalisera den politiska debatten. Allt detta kanskesamtidigt som belastningen på miljön minskar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning och fortbildning iinformations- teknologi,12. att beslutar att offentligapublikationer skall finnas tillgängliga i publika databaserutan kostnad efter offentliggörandet och attdetta nya system skall vara infört senast den 31 december1995, då även aktuella elektroniska diarier skall varatillgängliga i publika databaser,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att propositioner, statligautredningar etc. på samma sätt som offentligapublikationer skall finnas tillgängliga i publika databaser,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att upprätta en plan för hur allanya offentliga handlingar i stat, landsting och kommunerskall kunna nås elektroniskt ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inleda ett arbete som leder tillatt alla historiska offentliga handlingar skall kunna nåselektroniskt ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättandet av en kommitté somutarbetar förslag till ny utformning av ochregeringens olika arbetsdokument, som drar nytta av demöjligheter som ligger i det elektroniska mediet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättandet av en utredning sombelyser effekterna av informationsteknologin på arbetslivetsorganisation och de därav följande konsekvenserna förtrygghetssystemens utformning och möjligheterna attfinansiera dessa,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förtydligandet av telelagen så attdet klart framgår att samtrafik även skall kunna ske på nivånoptofiber, särskilt i lands- och glesbygd, där det vore alltförkostsamt att etablera flera parallella nät.3