mot · GJ02L15 · 1995-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:5 Lag om företagsrekonstruktion Antalet konkurser har varierat en hel del ,men det är ingen tvekan om att antalet ökat sett över enlängre tidsperiod. I flera fall verkar det som omkonkursinstitutet har utnyttjats för att borgenärer medförmånsrätt ska säkerställa sina fordringar. Förborgenärskollektivet hade det troligen i sådana fall varitbättre om företaget hade kunnat rekonstrueras.Samhällsekonomiskt torde det därför vara bättre om företagsom hamnar i ett ekonomiskt utsatt läge utan konkurs kanrekonstrueras, om de bedöms ha utsikter till en fortsattlönsam verksamhet, detta för att minska den samhälleligakapitalförlusten.Frågan om ett särskilt rättsligt förfarande med syfte att återställa livskraftenhos i grunden lönsamma företag, som hamnat i ekonomisk kris, har därfördiskuterats och i olika sammanhang. Till grund förföreliggande proposition ligger slutbetänkande "Lagom företagsrekonstruktion" (SOU 1992:113). Mot denna bakgrund ärliggande lagförslag välkommet, även om det inte helt uppfyller de krav somman kan ställa på en lagstiftning om företagsrekonstruktion. Förslaget är intetillräckligt långtgående för att underlätta företagsrekonstruktioner och innebäratt vissa fordringsägare kommer att missgynnas om en rekon-struktion inte lyckas. Det hade varit en fördel om lagförslaget innehållit enändrad förmånsrättsordning och att lönegaranti utgått under företags-rekonstruktion.I propositionens avsnitt 6.4 uppmärksammas gäldenärens avtal med olikamotparter. Här föreslås, att om gäldenären har ingått ett avtal som motpartenföre beslutet om företagsrekonstruktion har fått rätt att häva på grund avgäldenärens dröjsmål, får motparten inte häva avtalet på grund av dröjsmål,om gäldenären med rekonstruktörens samtycke begär att avtalet fullföljs.Motparten skall emellertid inte behöva ta några risker.Vi instämmer i regeringens bedömningar och ställningstaganden när detgäller gäldenärens rätt att hindra hävning. Däremot anser vi att gäldenärenmåste ges möjlighet att i vissa fall säga upp avtal. Det kan i vissa fall varaavavgörande betydelse för att en rekonstruktion skall lyckas. I propositionenpekar man t.ex. på fall när en rekonstruktion innebär att vissaverksamhetsgrenar i ett företag läggs ned och att det därmed finns ett uttalatintresse av att bli kvitt vissa hyres- och leasingavtal. Även om en regel avdenna typ kan verka förmånlig för gäldenären så torde desamhällsekonomiska vinsterna överväga. Regeringen bör således återkommamed förslag i överensstämmelse med t.ex. den finska lagstiftningen inomdetta område.Under samma avsnitt uppmärksammas att lönegaranti inte utgår vidföretagsrekonstruktion. Eftersom detta kan komma att innebära attarbetstagaren får ligga ute med sin lönefordranså menar vi att lönegaranti bör utgå vid företagsrekonstruktion. Det innebärmed all säkerhet att produktionen under en rekonstruktion kommer attfungera mera friktionsfritt.I propositionens avsnitt 7.1 föreslås, att till rekonstruktör normalt skallutses en advokat ur konkursförvaltarkretsen eller en högre tjänsteman vidackordscentral. Här anser vi, liksom flera remissinstanser, att tyngdpunkten irekonstruktörens kompetens mera bör utgöras av kunskaper i företags-ekonomi och företagsledning än av juridiskt kunnande. Riksskatteverketspåpekande att rekonstruktören inte behöver ha tillgång till en kontors-organisation av samma slag som en konkursförvaltare eftersom ett företagsom skall kunna komma i fråga för rekonstruktion måste förutsättas ha envälordnad bokföring, överensstämmer med vår uppfattning. Därför anser viatt som rekonstruktör i normalfallet skall utses en lämplig person. Dennesbakgrund kan vara t.ex. juristens, ekonomens, företagsledarens, revisornseller konsultens.I propositionens avsnitt 7.3 tas borgenärens roll upp. Vi instämmer till storadelar i regeringens förslag. Vi anser dock att statens borgenärsfunktion vidackord bör flyttas från skattemyndigheten till kronofogdemyndigheten.Kronofogdemyndigheten är den myndighet som har klarast blick överföretagets totala ekonomiska situation, och som är bäst lämpad att ur ettsamhällsekonomiskt perspektiv företräda staten som borgenär. Det gäller ioch för sig inte bara vid företagsrekonstruktion.I propositionens avsnitt 7.4 föreslås att rekonstruktören skall upprätta enrekonstruktionsplan men där anges inte vad en sådan bör innehålla. Vi anseratt det i motiven bör anges vad en rekonstruktionsplan bör innehålla, t.ex. enpreliminär betalningsplan, förslag till finansiering av rörelsen, en enkelmarknadsanalys och en budget för den närmaste tiden.I propositionens avsnitt 7.5 föreslås att det inom ramen för enföretagsrekonstruktion skall kunna komma till stånd ett offentligt ackord. Vianser, i likhet med , att reglerna om offentligt ackord ochreglerna i föreliggande förslag bör samordnas.I propositionens avsnitt 8.2 tas lönefordringar och fordringar med säkerhet iföretagshypotek upp. Här föreslår regeringen inga förändringar i förhållandetill dagens regler. Utredningen har föreslagit att vissa lönefordringar,avseende s.k. produktiv lön, ges förmånsrätt framför fordringar med säkerheti företagshypotek. Vi anser att företagshypoteksinstitutet skapar orättvisormellan olika borgenärer på marknaden. Den bör förlora sin särställning iförmånsrättsordningen. De argument som anges för bibehållande avgällande förmånsrättsregler för företagshypoteken håller inte längre ochstrider mot ett marknadsekonomiskt tänkande. I en marknadsekonomi bör allafordringsägare behandlas lika. Det enda rimliga undantaget från denna regelär säkerhet i fast egendom.Argumentet att bankerna skulle bli mindre benägna att låna ut pengar tillföretag om förmånsrätten vid företagshypotek tas bort anser vi sakna relevansi dagens läge. I en situation där det finns god tillgång på kapital är demarknadsekonomiska incitamenten att låna ut pengar överordnat allt annat.Vi anser därför att det, i likhet med dagens situation, inte kommer att varanågra problem med kapitaltillförseln för "lovande" företag. Andra "mindrelovande" företag kommer även att ha problem med sinkapitalförsörjning. Bank- och finanskrisen visade dessutom attföretagshypoteken spelade en liten roll för bankernas säkerheter. Där visadedet sig till och med att säkerheter i fast egendom var tämligen osäkra.I propositionens avsnitt 8.3 föreslås att förmånsrätten för skatter ochallmänna avgifter inte bör avskaffas. Vi inser, i likhet med utredningen, attförmånsrätten för skatter och allmänna avgifter kan skapa problem för deoprioriterade fordringsägarna och att det kan uppkomma konkurser genomdominoeffekter. Detta kan i sin tur leda till stora samhälleliga kapital-förluster. Det faktum att staten vid en förändring av förmånsrättsordningenkommer att förlora inkomster, innebär att vi anser att frågan bör beredasytterligare.I propositionens avsnitt 8.4, nytillkomna fordringar, föreslås att fordringarsom grundas på avtal, som gäldenären med rekonstruktörens samtycke träffatunder en företagsrekonstruktion som föregått konkursen, skall vara förenademed bästa allmänna förmånsrätt. Vi instämmer till stora delar medregeringens ställningstaganden. Vi anser dock, som också LO-rättsskydd ABpåtalat, att löner under en företagsrekonstruktion bör få förmånsrätt somnytillkomna fordringar. Vi menar att lönerna som företags-rekonstruktionen pågår bör ses som nytillkomna och därför behandlas somandra fordringar av det slaget. Vidare att starka sociala skäl talar för ensådanförmånsrätt. Arbetstagarna riskerar annars att gå miste om de ifrågavarandelönerna.I propositionens avsnitt 8.7.3 behandlas tidigare genomförda ändringar ilöneförmånsrätten och lönegarantin. Lönegarantireglerna har försämrats ochdet har drabbat arbetstagare som fortsatt sitt arbete hos förre arbetsgivarenefter en rekonstruktion efter konkurs. Med gällande tvåårskarensregleranvänder man sig av omvänd bevisföring. skall karens inteförekomma om särskilda skäl föreligger. Vi menar att det skulle vara tvärtom,karens ska förekomma vid uppenbart missbruk och där det kan bevisas attden anställde varit i maskopi med sin arbetsgivare. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag enligt vad i motionenanförts om gäldenärens avtal, avsnitt 6.4,2. att antar regeringens förslag när det gällerrekonstruktör med den ändring som följer av vad i motionen anförtsom avsnitt 7.1,3. att antar regeringens förslag när det gäller borgenärensroll med den ändring som följer av vad i motionen anförts om avsnitt7.3,4. att godkänner vad i motionen anförts om upprättandeav en rekonstruktionsplan, avsnitt 7.4,5. att hos regeringen begär förslag enligt vad i motionenanförts om ackord under företagsrekonstruktion, avsnitt 7.5,6. att hos regeringen begär förslag enligt vad i motionenanförts om ordningen mellan lönefordringar och fordringar medsäkerhet i företagshypotek, avsnitt 8.2,7. att hos regeringen begär förslag enligt vad i motionenanförts om nytillkomna fordringar, avsnitt 8.4,8. att hos regeringen begär förslag enligt vad i motionenanförts om tidigare genomförda ändringar i löneförmånsrätten ochlönegarantin, avsnitt 8.7.3.