mot · GI02K320 · 1995-01-25 00:00:00 — SammanfattningGenom att föra över en del av det kommunala skattetrycketfrån arbetskraft till miljöbelastande verksamheter bidrarskatterna och avgifterna till att kommuninvånarna agerar mermiljövänligt . Avsikten är inte att höja eller sänka dettotala kommunala skattetrycket. De sammanlagda nyaintäkterna från de avgiftsbelagda områdena bör motsvaras aven lika stor sänkning av den kommunala inkomstskatten. Ensådan skatteväxling förutsätter en ändring avgällande lagstiftning, som inte tillåter att kommunernatar ut högre avgifter än vad som motiveras av verksamhetensdriftskostnader.2. Ny skatteprofilFrån 1950 har inkomstskatten ökat med , ochhöjda kommunalskatter står för en ansenlig del av dennaökning. Skatt på arbete är och har varit en avde huvudsakliga finansieringsvägarna för offentligverksamhet. En skatteprofil där inkomsterna huvudsakligentas på arbete, medan miljöförstörande verksamhet knappastalls beskattas, är inte längre rimligt. En ny skatteprofil börbestå av sänkta skatter på arbete -- i enlighet med våraönskemål om minskad arbetslöshet -- och höjda skatter ochavgifter på miljöförstörande verksamhet, som vi villminimera.Kommunens skatter kan åstadkomma en styrning mot enbärkraftig utveckling genom att olika verksamhetersskadliga inverkan på miljön internaliseras. Avgifter förenergi, avfall och VA ska motsvara vad det kostar samhälletatt producera, distribuera och omhänderta produkten ellertjänsten. ingår i avgiften endast det enskilda verketseller bolagets kostnad, medan kommuninvånarna somkollektiv får betala de externa effekterna via skattsedeln. Påsamma sätt bör trafiken betala sina egna kostnader i form avtrafikolyckor, buller och hälsoeffekter genom olika formerav områdesavgifter och biltullar. Utöver internaliseringen avmiljökostnaderna kan kommunen uppnå en hållbarutveckling genom att ta ut höjda avgifter för energi, avfalloch VA. För att det kommunala skattetrycket inte ska öka skaavgiftshöjningarna åtföljas av en motsvarandeskattesänkning.3. Den kommunala självkostnadsprincipenSjälvkostnadsprincipen skrevs in i kommunallagen efterförslag i proposition 93/94:188, men har länge dessförinnanfunnits som allmänt gällande princip. Principen innebär attkommunen inte får ta ut högre avgifter än sin egen kostnadför verksamheten, vare sig den frivilliga eller denspecialreglerade. Den har tillkommit då en stor del avkommunens verksamhet inte är konkurrensutsatt och avseratt skydda konsumenterna mot monopolprissättning.Principen gäller även för konkurrensutsatt kommunalverksamhet, men är då mindre intressant, då självakonkurrensmomentet anses leda till en skälig prissättning.Mindre överskott i verksamheten godtas för enskilda årförutsatt att de kvittas mot underskott andra år eller avsättsför planerade investeringar i samma verksamhet.Överskotten får alltså inte användas för att finansieraannan verksamhet -- till exempel är det inte tillåtet att höjaVA-avgifterna för att möjliggöra en biobränsleanläggning.Det är inte heller tillåtet att ta ut högre avgifter änkommunens kostnader för att stimulera ett visst beteende,t ex att minska sopmängden. Däremot får i avgiften räknasin kostnader för att ''uppfylla olika miljöpolitiskakrav'' (prop. 93/94:188). Däremot är det inte självklart attdet i avgiften får räknas in kostnader för frivilliga miljö-åtgärder; ''I annat sammanhang får övervägas i vilkenutsträckning miljöpolitiska hänsyn kan komma att krävaförändringar i fråga om vad som får ingå iavgiftsunderlaget.'' (dito).4. Modifierad självkostnadsprincipGraden av avgiftsfinansiering inom kommunernasaffärsdrivande tekniska verksamhet är hög, ofta 100%.Utrymmet för vidare avgiftshöjningar inom ramen förnuvarande självkostnadsprincip är därmed mycketbegränsat, också med de ändringar och utvidgningar avprincipen som det antagna lagförslaget (prop. 93/94:188)innebär. Modifieringarna räcker inte till för att komma tillrätta med miljösituationen i stort, eftersom överskott inte fårflyttas från en verksamhet till en annan.För att ge kommunerna möjlighet att bedriva enmiljöpolitik med helhetssyn -- i enlighet med -- måste principen ytterligaremodifieras. Rätten att ta ut avgifter på miljöfarliga aktivitetersom överstiger kommunens därmed direkt medfördakostnader måste skrivas in, så att det till exempel blir möjligtatt höja soptaxan eller VA-avgifterna och därmed drivautvecklingen i miljömässigt hållbar riktning. Detta sker delsgenom att kommunen internaliserar kostnader som ärexterna, dvs inte belastar konsumenten, dels genom attkommunen får möjlighet att ta ut en högre avgift än vadockså en helt internaliserad kostnad motiverar. Det börkombineras med att kommunen sänker andra avgifteroch/eller sänker kommunalskatten.5. Kommunens miljöpåverkan och dess kostnader 5.1. AvfallMiljökostnaderna för avfallet kommer att successivtminska i takt med att källsorteringen ökar alltmer ochavfallsdeponin får en allt mindre roll, men under överskådligframtid är miljöeffekterna allvarliga. Lakvatten fråndeponierna för med sig närsalter och organiskt material,liksom farliga gifter som tungmetaller. Täckning av deponinär ett billigt sätt att minimera lakvattenflödet ochmetalläckage. Kostnaden är ca 20--/ton avfall. Deponinbildar miljöfarliga gaser, till hälften metan, som om de intetas om hand har allvarliga miljöeffekter. Metan är enväxthusgas som bedöms göra 20 gånger mer skada änkoldioxid, och värderar miljöeffekten till4,per kubikmeter. Miljökostnaden blir då 330 kronorför deponering av ett ton hushållsavfall, som avger ca 80kubikmeter metan. Hushållsavfallets externa kostnader blirdärmed /ton vid deponi, men lägre vid andra formerav avfallshantering.5.2. EnergiPå energisidan har internaliseringen av kostnadernakommit längst, genom de av staten införda miljöavgifterna iform av koldioxidskatt, svavelskatt och kväveavgifter påstörre fjärrvärmepannor. De externa effekterna frånelgenerering är inte betalda i samma utsträckning. Över 90%av elgenereringen kommer från vattenkraft och kärnkraft,och kärnkraften har enligt externaeffekter till en kostnad av i runda tal /kWh, medanvattenkraftens externa kostnader är försumbara.Kärnkraftens externa kostnad bör internaliseras.5.3. Vatten och avlopp (VA)Den kommunala avloppshanteringen har flera viktigamiljöeffekter, bland annat vad gäller rening av fosfor ochsyreförbrukande material till vattendrag och hav. Enytterligare förbättrad kväverening, i enlighet med riksdagensbeslut, kostar enligt ca /kg, vilketdärmed kan antas som den externa kostnaden förkväveutsläpp från reningsverk. Med ett genomsnittligtkväveinnehåll på /l blir den externa kostnaden 1,50 krper kubikmeter. Denna kostnad bör belasta konsumenten,lämpligen som avgift på renvattensförbrukningen. För fosforkan den externa kostnaden likaledes skattas till /kg, ochmed ett genomsnittligt innehåll av /l(siffror) blir den externa kostnaden 2,5öre per kubikmeter renat vatten. Icke-förorenat slam frånreningsverken kan användas som gödning, men större delenav slammet innehåller för höga tungmetallhalter --andelen ökas ytterligare med hårdare krav. Denexterna kostnaden för förorenat slam blir kostnaden förutebliven försäljning av slammet samt kostnaden föromhändertagandet. Enligt beräkningar från SverigesLantbruksuniversitet är den totala kostnaden för förorenatslam per ton slam i torrvikt, vilket motsvararungefär per kubikmeter renvatten.Den totala externa kostnaden blir perkubikmeter renvatten. införde en vattenskattom en krona per kubikmeter. Skatten ska sedan höjas meden krona till 1998, då skatten är perkubikmeter.5.4. TrafikTätortstrafiken betalar långt ifrån hela sin kostnad förtrafikolyckor, andra hälsoeffekter, buller, trängsel ochtrafikövervakning. Enligt forskningsrapporten ''Vägtrafikenoch det trafikpolitiska kostnadsansvaret'' från Lundsuniversitet borde skatten på oblyad bensin vara ungefär femkronor högre i och 3,50 högre i för attinternalisera alla kostnader. I andra termer borde det kosta ca30--per personbilskilometer i och 15--20öre i . Lämpligen internaliseras bilismens externakostnader för tätortstrafik på annat sätt än genombensinskatten, då kostnaden varierar så kraftigt mellankommunerna.Konsekvenserna av en omfördelning av det kommunalaskattetrycket från arbete till miljörelaterad verksamhet berorpå i vilken omfattning denna skatteväxling genomförs.Höjda soptaxor har på flera håll i landet visat sig ge mycketstora utslag i form av minskade sopmängder, medananvändningen av energi och VA är mindre priskänsligt. Medprogressivt ökade taxenivåer kan det bli lönsamt förhushållen att införa tekniska miljöförbättringar, somenergisnåla vitvaror och snålspolande kranar.Uppvärmningsbehovet kommer att ses över. Effekten blir påkort sikt störst för enfamiljshus, då hushållen i flerfamiljshusvanligen betalar avfallshämtning, el, uppvärmning och VAvia hyran. På lite kommer höjda taxor att motiveraallt fler hyresvärdar att installera t ex individuellavattenmätare i flerbostadshus, så att varje hushåll betalar försin egen förbrukning och inte som för hyreshusetsgenomsnittliga förbrukning.En skatteväxling måste införas stegvis, över enrelativt . Hushållen får då möjlighet attsuccessivt anpassa sin förbrukning av miljörelateradetjänster, och minska sin skattebörda. I den mån riksdageninte anser tiden vara mogen för att fullt ut erbjudamöjligheterna till en skatteväxling kan staten i enförsta vända ge ''pilotkommuner'' undantag från dagenssjälvkostnadsprincip, och sedan utvärdera dessa försök.Bland försökskommunerna bör lämpligen såväl mindre somstörre kommuner återfinnas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i kommunallagen att en skatteväxling påmiljömässig grund möjliggörs,2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i kommunallagen att kommunen får rätt att ta utavgifter på miljöfarliga aktiviteter som överstigerkommunens direkta kostnader därför,3. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i kommunallagen att avgifter från en kommunalverksamhet skall få finansiera kostnader för en annankommunal verksamhet,4. att , om en generell ändring avsjälvkostnadsprincipen inte kommer till stånd, beviljarundantag från densamma till ett antal ''pilotkommuner'', ochatt resultatet från detta senare utvärderas.