ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02Jo2 · 1995-10-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:6 Vidareutveckling av systemet med miljöklasser för fordon m.m. har i många olika sammanhang framhållit viktenav att utnyttja ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Vianser till exempel att en skatteväxling med höjda skatter påenergi och råvaror och sänkta skatter på arbete skulle fåigång utvecklingen mot ett långsiktigt hållbart samhälle. Påsamma sätt anser vi att skatter och avgifter på utsläpp avolika slag gynnar en önskad teknikutveckling.Förslaget i propositionen att placera el- och hybridfordon i miljöklass 1 ärbra, speciellt som batterierna inte räknas med i tjänstevikten. Vi anser dockatt det är tid att införa en koldioxidkoefficient i miljöklassystemet genomkrav för bränsleförbrukning/ koldioxidutsläpp, vilket också föreslås avMiljöklassutredningen.I propositionen hänvisar regeringen till arbete med Ettmiljöanpassat transportsystem (MaTs) och menar att frågan om enkoldioxidkoefficient bör övervägas först när har lämnat sittförslag. Att bara hänvisa till pågående arbete tyder inte på en offensivmiljöpolitik.Idén bakom konstruktionen utrymmesindex/bränsleförbrukning är att inteendast s.k. bensinslukarbilar skall sträva efter en lägre bensinförbrukningutan även mindre bilar.Det samlade svenska utsläppet av koldioxid kommer enligt naturvårds-verkets prognoser att öka mellan 1990 och och ökningen kommer attvara störst inom transportsektorn. Utsläppet av koldioxid är direkt relaterattill en bils bränsleförbrukning. Den i sin tur påverkas i hög grad avkörförhållanden, körteknik, hastighet, bilens kondition, klimat m.m.Miljöklassutredningen föreslog att en koldioxidkoefficient bör införas imiljöklassystemet genom krav för bränsleförbrukning/koldioxidutsläpp tillmiljöklasserna för avgasutsläpp med hjälp av ett index baserat på ettutrymmesindex kopplat till bränsleförbrukningen för olika fordonskategorierdär tre klasser definieras med avseende på relationen mellan förbruk-ning/CO2-utsläpp per bilens rymdindex - kallad CO2RI. Ett ovillkorligt kravför inplacering i en bättre miljöklass bör vara att CO2RI för den aktuellaklassen är uppfyllt. Ett system med denna inriktning bör vara möjligt attinföra års modeller av lätta fordon. För att styra mot en lägrebränsleförbrukning bör värdena för respektive parameter ändras t.ex.vartannat år för att motsvara den tekniska utvecklingen.Miljöpartiet stöder förslag. Vi har ,bland annat i samband med behandling av regeringens skrivelse 1994/95:167Det svenska miljöarbetet i EU, framhållit vikten av en offensiv svenskmiljöpolitik. HemställanMed hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en koldioxidkoefficient bör införas imiljöklassystemet.
mot · GJ02Jo5 · 1995-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:76 Finansiering av tilläggsavgift för mjölkkvoter, m.m. I propositionen föreslås bl a att bör:1. bemyndiga regeringen att utarbeta förslag till svenskt program enligtrådets förordning om inrättande av ett EG stödprogram för skogliga åtgärderinom jordbruket.2. godkänna att medel för de skogliga åtgärderna disponeras från niondehuvudtitelns anslag Omställningsåtgärder i jordbruket m m. Programmet fårkosta högst för en fyraårsperiod, varav hälften är medfinansieratav EG.Medlen är enligt propositionen tänkta att riktas till sådanaområden i södra och där skogsplantering ärönskvärd av miljöskäl. Medlen till programmet föreslåshämtas från det anläggningsstöd för energiskog, lövskog ochvåtmarker som inrättades i samband med programmetOmställning 90. Detta program inbegriper anläggning ävenunder 1996 och det kan bedömas att åtminstone 100 milj krav den ursprungliga ramen på inte kommer attutnyttjas. Fram hade ca 3 600 haädellövskog, 7 700 ha övrig lövskog, 11 000 ha energiskogoch 1 700 ha våtmark anlagts med stöd av programmet.Detta till en kostnad av . En betydande och undersenare år stigande andel av det tidigare planeradeanläggningsstödet har alltså utnyttjats för plantering avenergiskog.Propositionen ger i sin nuvarande utformning inget utrymme företableringsstöd för energiskog (salix). Den tekniska utvecklingen av salix harkommit långt vilket till stor del har möjliggjorts genom hittillsvarandeanläggningsstöd. Med tanke på den förestående omställningen avenergisystemet och åtaganden inom klimatpolitiken är det angelägetatt denna utveckling kan fortsätta. Ett fortsatt anläggningsstöd för energiskogbedöms nödvändigt för att utvecklingen inte ska avstanna. Med tanke på densnabba tekniska utvecklingen bör ett sådant stöd kunna läggas på ungefärhalva nuvarande nivå, d v s per hektar för planteringen i ett fortsattprogram. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utredningen om ett skogsplanteringsprogramäven ges i uppdrag att ge förslag till ett fortsatt anläggningsstöd förenergiskog (salix).
mot · GJ02Ju1 · 1995-10-06 00:00:00 — med anledning av förs. 1994/95:RR13 revisorers förslag angående den svenska kriminalvården Revisorernas överväganden och förslag har tidigareredovisats i granskningsrapporten (1994/95:3) Den svenskakriminalvården. Granskningen har omfattat den svenskakriminalvården både i anstalt och i frihet. Även om frivårdenuppges ha stått i fokus för granskningen har revisorernasdiskussion om straffsystemet som helhet kommit att utgöraden centrala grunden för revisorernas förslag.Revisorernas utgångspunkt är att användningen av korta fängelsestraff,dvs. fängelsestraff som inte är längre än , skall minskas. I ställetföreslårrevisorerna bl.a. att frivården byggs ut. Revisorernas samtliga förslag byggersåledes på en omfattande reformering av vårt nuvarande påföljdssystem,vilket revisorerna också påpekar, se revisorers förslag1994/95:RR13, sid. 91: Revisorerna inser att en reform av det skisseradeslaget krävar noggranna överväganden och för med sig radikala förändringarav såväl det nuvarande påföljdssystemet som dagens kriminalvård.Arbetet med att se över det svenska straffsystemet pågår ien parlamentariskt tillsatt utredning, den s.k. (Dir.1992:47, Översyn av vissa frågor som rör påföljdssystemet). Kommitténbefinner sig nu i slutfasen av uppdraget. I sammanhanget bör noteras attsamtliga förslag som revisorerna presenterar berörs av vad kommer fram till. Även kommittén skall enligtkommittédirektivet avge synpunkter och förslag på de områden somrevisorerna behandlat.Inom kort kommer alltså att redovisa sina förslagtill regeringen. Därefter vidtar sedvanligt remissförfarande innan det blirdags för regeringen att ta slutlig ställning till förslagen och utforma eneventuell proposition i ämnet.Mot denna bakgrund finner vi det inte påkallat att nu diskutera de förslagrevisorerna fört fram om bl.a. en radikalt minskad användning av kortafängelsestraff. Vi anser i stället att - bl.a. för att undvika onödigtdubbelarbete - bör avslå revisorernas förslag i avvaktan på att det slutligaresultatet av arbete föreläggs i form av enproposition. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår revisorers förslag i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GJ02Ju2 · 1995-10-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:14 Fortsatt giltighet av tvångsmedelslag Denna lag ger säkerhetspolisen utökade befogenheter ijämförelse med bestämmelserna i rättegångsbalken.Samtidigt är insynen i hur lagen används synnerligenbegränsad.Säkerhetspolisen avger en skrivelse år till regeringen med sammainnehåll. I denna fastställs att lagen är av utomordentlig vikt, en nödvändiggrund för säpos arbete samt att lagen utnyttjas i stor omfattning.Eftersom behovet är stort har mp i tidigare utlåtanden förordat attbestämmelserna i så fall skall ingå i . Tidsbegränsning avlagar bör användas med försiktighet och endast då det är oundgängligennödvändigt. Den bör inte användas slentrianmässigt eller som ett enkelt sättatt slippa undan politiska konfrontationer eller med en inte uttalad avsikt attgiltighetstiden ändå kommer att förlängas . Om ett behov av lagbefinns föreligga, som inte är av övergående art, bör lagen inte tidsbegränsas.En lag om tvångsmedel bör självfallet grundas på sakliga förhållanden somkan godtas i ett demokratiskt samhälle. Det årliga förlängningsförfarandetkan karaktäriseras som omsättning av lag.Tillämpningen av lagen kan innebära stora risker för integritetskränkningarav oskyldiga personer, och bedömningar om vad som är allmänfarliga brottkan vara vida. Lagen kan därför även utgöra ett hot mot rättssäkerheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1995/96:14.
mot · GJ02Ju3 · 1995-10-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:14 Fortsatt giltighet av tvångsmedelslag tvångsmedelslag innehåller bestämmelser omstraffprocessuella tvångsmedel som innebär att den enskildesrättsliga skydd är väsentligt svagare än vad som gäller enligträttegångsbalkens regler. Lagen är av denna anledningtidsbegränsad. I propositionen redovisas på några rader attsäkerhetspolisen anser lagen vara nödvändig, att denutnyttjas samt att det är av utomordentlig vikt attgiltighetstiden förlängs.Vänsterpartiet anser som tidigare att detta underlag är helt otillräckligt ochefterlyser en redovisning om i vilken utsträckning lagen använts och varförden behövs. Vi anser att det vore oansvarigt att fatta beslut på grundval av ettså ofullständigt underlag och yrkar därför avslag på propositionen.Den borgerliga regeringen annonserade att lagen ska permanentas. Viifrågasätter nyttan med en tvångslag eftersom insynen i hur den används ärbegränsad och utgör ett hot mot rättssäkerheten. Dessutom är riskerna förintegritetskränkningar stora. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1995/96:14 om fortsatt giltighet av1952 års tvångsmedelslag.
mot · GJ02Ju5 · 1995-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:22 Tvåpartsprocess m.m. i de allmänna förvaltningsdomstolarna stöder i princip förslaget om införande avtvåpartsprocess i de allmänna domstolarna.Utredningsmaterialet blir fylligare genom parternas dialog.Parterna avlastar domstolen en del av utredningsarbetet ochrisken att domstolen uppfattas som partisk genom att densjälvmant inhämtar utredning i målet minskar.Den föreslagna reformen förutsätter emellertid att möjligheterna för denenskilde att erhålla rättshjälp i förvaltningsmål utökas. är den möjlig-heten ytterst begränsad . rättshjälpsutredning lägger inte fram någraförslag till förbättringar i detta avseende. Avsaknaden av möjligheten för denenskilde att få rättsligt biträde kan inte avhjälpas genom en mer aktivprocessledning från domstolens sida. Det är nödvändigt att den enskilde fårhjälp av en företrädare som har till uppgift att vara partisk till hans/hennesfördel. Det kan en domare aldrig vara. Om de föreslagna processuella för-ändringarna genomförs utan att balanseras av en utvidgning av möjligheternatill rättshjälp kommer de sannolikt att leda till att principen om allas likhetinför lagen ytterligare urholkas.I avbidan på ett förslag om utökade möjligheter till allmän rättshjälp ienlighet med vad som anförts bör de föreslagna förändringarna integenomföras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens proposition 1995/96:22 Tvåparts-process m.m. i de allmänna förvaltningsdomstolarna.
mot · GJ02Ju7 · 1995-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:52 En ny vapenlag Om behovet av särreglerrörande "soft air guns"avgjorde ett målom förbud enligt produktsäkerhetslagen (PSL) att sälja s.k.soft air guns till ungdomar under 18 år.Den speciallagstiftning som här kommer ifråga är emellertid vapenlagenoch inte produktsäkerhetslagen, varför något förbud mot försäljning av dessafarliga "leksaker" inte kunde ske.Soft air guns är en typ av vapen som är avsedda för plastkulor i kaliber6 mm. Kulan skjuts ut med hjälp av gas, kolsyra, luft eller enfjäderanordning. Vapnen utformas med militär- och armévapen som förebild.De har blivit populära bland ungdomar och används som leksaker - trots attdet rör sig om vapen i vapenlagens mening. Enligt undersökningar sompresenterades i målet har nästan var tionde elev i skolor ensoft air gun. En undersökning av Kriminaltekniska laboratoriet visade att ensoft air gun har avsevärt sämre precision än den billigaste luftpistolen påmarknaden. De används därför i mycket begränsad omfattning förmålskjutning. Risken för personskador är däremot stor genom att ögonen kanträffas av kulan.Enligt 6 § PSL kan en näringsidkare förbjudas att tillhandahålla en varasom medför särskild risk för skada på person eller egendom. Enligt 3 § får ettförbud enligt PSL dock inte meddelas om det i en annan författningmeddelats bestämmelser med samma ändamål som förbudet skulle fylla.Marknadsdomstolen fann att ett förbud enligt PSL inte fick meddelaseftersom vapenlagens bestämmelser ansågs fylla samma ändamål isäkerhetshänseende som ett säljförbud enligt produktsäkerhetslagen skullegöra.Det måste anses otillfredsställande att gällande regler inte kan hindraungdomar att i stor utsträckning komma i besittning av sådanafarliga vapen. Försäljarna av soft air guns ser sig tydligen oförhindrade attsälja vapnen - med stöd av 5 § andra stycket - till personer som fyllt ,vilka i sin tur kan överlåta dessa till underåriga utan att vara medvetna omskaderiskerna. Vapenlagen har enligt () en ipraktiken begränsad räckvidd när det gäller soft air guns.Ett säljförbud enligt PSL skulle - till skillnad från det hinder vapenlagenf.n. ställer upp mot tillhandahållandet - vara heltäckande. Marknadsdom-stolen kan nämligen med stöd av 6 § PSL förbjuda försäljning av en varasom medför särskild risk för skada på person eller egendom.Jag anser därför att en särreglering gällande soft air guns bör införas vidutarbetandet av en ny vapenlag så att tillhandahållandet kan hindras effektivtenligt produktsäkerhetslagen eller vapenlagen.Det ankommer på utskottet att utarbeta erforderlig lagtext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en ny lagstiftning rörande soft airguns.
mot · GJ02Ju8 · 1995-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:52 En ny vapenlag I proposition 1995/96:52 föreslår regeringen en språkligöversyn av vapenlagen vilket är efterlängtat för att underlättaförståelsen av lagstiftningen. Det är dock två regler ivapenlagen som bör ses över och som inte aktualiseras ipropositionen.Vapenlagens tredje kapitel innehåller regler för utlåning av skjutvapen.Detta är en fråga som ofta aktualiseras i samband med t ex utbildning förjägarexamen. Frågan om en persons möjlighet till vapenövning inför jägar-examen, vars tidigare tillstånd återkallats, har uppkommit i olika samman-hang. Dessa övningar är nödvändiga i de flesta fall för att på nytt erhållatillstånd till jaktvapen. Enligt dagens regler i 3 kap 8 § vapenlagen krävssärskilt tillstånd av polismyndighet för att dessa personer ska kunna delta iövning anordnad av skyttesammanslutning. För att förenkla detta system ochför att i praktiken inte ålägga skjutledare att ålägga samtliga som deltar iskjutövning eller tävling i en skyttesammanslutning att skaffa särskilttillstånd av polismyndighet för övningstillfället föreslås följande tilläggeftersista meningen i 3 kap 8 § vapenlagen:Vad nu har sagts hindrar dock inte att ett vapen lånas ut av enskyttesammanslutning för övning eller tävling på bana eller annananläggning som ägs eller drivs av skyttesammanslutningen.Den andra frågan som bör ändras i vapenlagen gällertillståndsgivning för s k skyddssprayer, t ex pepparspray.Dessa är tillståndspliktiga enligt vapenlagens regler omtillståndsgivning. har inlett enförsöksverksamhet där hotade kvinnor som komplement till sk trygghetspaket i enskilda fall kan utrustas medpepparspray. Denna försöksverksamhet ska nu utvärderas avrikspolisstyrelsen. Pepparspray är ett ofarligt och billigtmedel som endast oskadliggör en gärningsman i ca 20minuter utan att det ger några men därefter. Verksamhetenmed att förse hotade kvinnor med pepparspray bör därförunderlättas och byggas ut. Bl a bör informationen ompepparspray förbättras och licensförfarandet underlättas. Detkan ske genom att kvinno- och brottsofferjourer gesmöjlighet att få hantera licensförfarandet för pepparspray förkvinnor som riskerar att utsättas för hot och våld. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att 3 kap. 8 § vapenlagen avslutas medföljande mening: "Vad nu har sagts hindrar dock inte att ett vapenlånas ut av en skyttesammanslutning för övning eller tävling på banaeller annan anläggning som ägs eller drivs av skyttesamman-slutningen,"2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge kvinno- och brottsofferjourer möjlighet attbevilja licenser för pepparsprej.
mot · GJ02K3 · 1995-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:80 Ändrade relationer mellan staten och Frågan om de framtida relationerna mellan staten ochSvenska kyrkan har diskuterats intensivt sedan 1950-talet.De förslag till lösningar på ett antal principiellt viktigadelfrågor som regeringen lägger fram i propositionen bordekunna leda fram till beslut med brett stöd i riksdag ochkyrkomöte. ges, såvitt jag kan förstå, braförutsättningar att verka som en demokratiskt styrdrikstäckande öppen folkkyrka även efter en reform. Den formav demokratisk tradition som finns inom haren naturlig fortsättning i regeringsförslaget. Församlingarnasoch pastoratens lokala självbestämmanderätt när det gällerutdebitering kommer också att finnas kvar i det framlagdaförslaget. Mot den bakgrunden instämmer jag i allt väsentligti de framlagda förslagen.Kyrkomötet har ställt sig positivt till de nu föreslagna förändringarnaförutom på en punkt där även jag delar kyrkomötets åsikt. Den föreslagnakyrkoavgiften bör benämnas kyrkoskatt. Flera skäl talar för en sådanordning:- Kyrkoavgiften skall tas ut efter bärkraft samordnat med samhälletsskattesystem.-- De insamlade medlen skall, som den nuvarande församlingsskatten,användas till att finansiera församlingsverksamhet och de kyrkotillhörigasdel i gravningskostnaderna.-- benämns motsvarande utdebitering kyrkoskatt.-- För kyrkomötet var detta en viktig fråga.-- 10F-- P-HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna att denföreslagna kyrkoavgiften skall benämnas kyrkoskatt.
mot · GJ02L1 · 1995-10-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:10 Års- och koncernredovisning Propositionen om års- och koncernredovisning aktualiserarett antal begränsningar i den nuvarande bokförings- ochredovisningslagstiftningen. En sådan brist är att bolagen idaginte tvingas redovisa sina miljöskulder i balansräkningen.Den här frågan har fått ökad aktualitet i och med fusionenmellan och det . IUSA har lagstiftningsmakten kommit mycket längre när detgäller kraven på företagens miljöengagemang ochmiljöräkenskaper. har t.ex. redovisat miljöskulder pånärmare . Om miljöskulden beräknades ochredovisades inom linjen i balansräkningen skulle såvälkonsumenter som potentiella investerare ha betydligt störremöjligheter att bedöma företagens framtidsutsikter isamhällsekonomisk bemärkelse. Marknadsekonomin skullekort sagt kunna fungera bättre.En annan brist i regeringens förslag till årsredovisningslag är att frågornaom företagens jämställdhetsarbete och kompetensutvecklingsarbete uteläm-nas. I årsredovisningen skall resultaträkningen, balansräkningen, noter ochförvaltningsberättelse ingå. Vi menar följaktligen att innehållet i årsredovis-ningen borde kompletteras med uppgifter om bolagens jämställdhetspro-gram: vad som gjorts för att förstärka kvinnorepresentationen i styrelser ochpå ledande tjänster, om löneutvecklingen o.s.v. Vi menar dessutom attföretagens strategier för att utveckla arbetskraftens kompetens - och därmedbolagets långsiktiga överlevnadsförmåga - också borde ingå i årsredovis-ningen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betydelsen av att integrera företagensmiljöräkenskaper, jämställdhetsarbete ochkompetensutvecklingsprogram i årsredovisningen.
mot · GJ02L10 · 1995-10-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:47 Vissa ändringar i Jag anser att man även fortsättningsvis måste iaktta försiktighet medmöjligheterna att delegera sådana beslut beträffande vilka överförmyndarnainte tidigare haft befogenhet.Delegeringsmöjligheterna bör utformas med utgångspunkt från beslutensart och de garantier som måste finnas för rättssäkerheten och beslutenskvalitet i övrigt.Att utse god man ställer stora krav på beslutsfattaren och det förutsätts attöverförmyndarnämnderna och överförmyndarna tar ansvar för att den persontill vilken beslutanderätten delegeras har de kunskaper och den erfarenhetsom behövs.Med hänvisning till det ovan anförda yrkas att 19 kap. 14 § föräldrabalkenkompletteras med nytt stycke där det framgår att beslut om utseende av godman eller förvaltare, som inte beslutats av överförmyndarna elleröverförmyndarnämnderna, skall vara interimistiska och slutgiltigt fastställasav överförmyndarna eller överförmyndarnämnderna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att beslut om utseende av god man ochförvaltare, som inte beslutats av överförmyndarna elleröverförmyndarnämnderna, skall vara interimistiska.
mot · GJ02L12 · 1995-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:5 Lag om företagsrekonstruktion I propositionen föreslås en lag om företagsrekonstruktion. Iprincip alla näringsidkare, oberoende av associationsform,kan komma ifråga för företagsrekonstruktion.Ett antal konsekvensändringar i annan lagstiftning blir nödvändiga medanledning av den nya möjligheten till företagsrekonstruktion. Bl.a. föreslås enändring i reglerna om registrering i anledning av konkurs ochföretagsrekonstruktion i 13 kap 20 § aktiebolagslagen.Det finns också motsvarande bestämmelser om registrering av beslut omkonkurs och om förhandling om offentligt ackord beträffande såvälekonomiska föreningar, handelsbolag som andra näringsidkare som ärregistrerade i handelsregistret.I propositionen föreslås emellertid inte någon motsvarande ändring vadgäller ekonomiska föreningar. Även om det kan antas att behovet avföretagsrekonstruktion vad gäller ekonomiska föreningar inte blir särskiltstort, anser vi att en liknande konsekvensändring bör göras även i lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar, 11 kap 20 §.Enligt handelsregisterlagen (1974:157) skall beslut om konkurs som avseren näringsidkare registreras i handelsregistret (16 § fjärde styckethandelsregisterlagen; jfr även 12 § första stycket 4 konkursförordningen(1987:916)). Handelsbolag räknas som näringsidkare. Bestämmelsen omfattaremellertid också andra näringsidkare som har registrerats i handelsregistret.Vad som gäller om registrering av konkurs gäller också vad avserförhandling om offentligt ackord, om inte annat följder av särskildaföreskrifter (29 § ackordskungörelsen (1970:858)).I likhet med vad som föreslås om att registrera beslut om företags-rekonstruktion vad avser aktiebolag, bör samma sak gälla de ovan nämndaassociationsformerna. För att åstadkomma detta bör en ändring i dettaavseende göras i 11 kap 20 § lagen om ekonomiska föreningar och ett tilläggi 16 § handelsregisterlagen.Det bör ankomma på utskottet att utforma lagtext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om sådan ändring i 11 kap. 20 § lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar att beslut omföretagsrekonstruktion skall registreras hos registreringsmyndigheten,2.3. att beslutar om sådant tillägg i 16 §handelsregisterlagen (1974:157) att registrering av beslut omföretagsrekonstruktion skall ske..11FStockholm den 26 oktober 1995Anita ()()()()()()()()