ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Sk324 · 1995-01-25 00:00:00 — Mycket svartarbete förekommer i dagens Sverige.Omfattningen av detta är svårt att bedöma. Dock har enutredning beträffande ''svart målningsarbete'' visat att dettroligen skett till ett värde av hela perår. Skulle omfattningen vara densamma i t.ex. andrayrkeskategorier inom byggbranschen, kan det röra sig omvärden av åtskilliga miljarder kronor per år.Detta är självklart oacceptabelt, inte minst med tanke påden rekordhöga arbetslösheten just inom byggbranschen,såväl vad gäller nybyggnation som underhåll ochreparationer. En viss skattereduktion har varit gällande framtill /95. Avdraget har begränsats till del avarbetskostnad. Dock kan nu konstateras att denna möjlighetbidragit till många redovisade viktiga arbeten, mindre''svartarbete'' och därmed också ökade skatteintäkter för statoch kommun. I detta läge är det naturligt att överväga vilkensituationen kunde vara, om möjligheten till underhålls- ochreparationsavdrag återinfördes vad gäller privata bostäder,villor m.fl. bostäder, givetvis mot uppvisande av kvitton påutfört arbete. Viss avdragsmöjlighet för såväl arbete sommaterialkostnad skulle med stor sannolikhet ge än bättreresultat jämfört med tidigare period då endast del avarbetskostnad fick dras av. Om denna avdragsmöjlighetinföres och den som utfört arbete får redovisa inkomsten tillbeskattning borde svartarbetet ytterligare kunna minskas.Vilken effekten skulle bli för statskassan med minskadeintäkter på grund av avdragen men ökade på grund av attarbetet beskattas är svårt att ha en uppfattning om. Dockskulle med stor säkerhet mycket mera arbete bli utfört tillgagn för sysselsättningen och materialindustrin med handelo.s.v. Ett tak för avdragsmöjligheten bör sättas för attskapa rimlig balans och undvika effekter som kan upplevasorättvisa. ''Svartarbetet'' (utan kvitton och redovisning) äromfattande och givetvis oacceptabelt. Ännu värre är givetvisom arbetslösa med arbetslöshetsersättning utför sådantarbete.För att om möjligt komma till rätta med dessa problem börformerna för ett rimligt avdragssystem för reparation ochunderhåll av privata bostäder återigen prövas. Syftet skallvara att stimulera intresset för att nu göra reparationer ochunderhåll och därmed återskapa åtskilliga nya arbeten inombygg- och underhållssektorn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder i syfte att minska''svartjobben'' inom bygg- och underhållssektorn.
mot · GI02Sk325 · 1995-01-25 00:00:00 — Förslaget till fastighetsskatt och skogsnäringen kommer skogsindustrins nettoexportvärde attuppgå till ca . Massmedia förmedlaruppgifter om skogsindustrins gynnsamma konjunktur. Trotsdetta betyder en fastighetsskatt om avtaxeringsvärdet att många skogsägare är djupt oroade.Skogsbruk bedrivs med ett mycket långt tidsperspektiv. Ennysatt planta behöver i runt och mera innanden är mogen att avverkas. Ju längre mot norr och ju närmarefjällkedjan man kommer, desto behöver skogeninnan den växt färdigt. Fastighetsskatten och även dentilltänkta miljöavgiften skall tas ut . Det innebär attträden i övre inland skall bära en årlig skatt i 100--140 år.Fastighetsskatten blir en speciellt tung börda förskogsbrukarna i . De år en skogsfastighet visar nolleller underskott i resultat finns risker för förtidsavverkningav skog samt neddragning på kostnaderna för skogsvård ochfrivillig naturvård.Skogsindustrins storlek är direkt beroende avskogstillväxtens storlek, att det finns höga virkesförråd. Denföreslagna skatten kan ge allvarliga långtidseffekter påSveriges ekonomi.Den svenska timmerstocken är när den når fabriken denjämförelsevis klart dyraste i världen. Ytterligare kostnaderskulle avsevärt försämra konkurrenskraften mot timmer frånRyssland och . Dessutom ökar det industrinsbenägenhet att investera utomlands.I konkurrentländerna erhåller skogsbruket statsbidrag istorleksordningen 10--per kubikmeter. Svensktskogsbruk klarar sig utan statsbidrag men skulle få storaproblem om det drabbades av en fastighetsskatt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att dra tillbaka förslaget omfastighetsskatt på skogsmark.
mot · GI02Sk326 · 1995-01-25 00:00:00 — Bestämmelser om skattetillägg finns i SFS 1990:324 5 kap.Undantag från skattetillägg medges enligt 4 § om ''rättelsehar gjorts eller hade kunnat göras med ledning avkontrolluppgift''.Enligt vår uppfattning borde med kontrolluppgift ävenavses uppgifter som lämnas skattemyndighet i fråga om t.ex.skogskontoinsättning och uttag. kan jumed ledning av dessa uppgifter på samma sätt som medkontrolluppgifter kontrollera och rätta deklarantensuppgifter. I nämnda exempel skulle alltså inte skattetilläggpåföras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ändra reglerna om skattetillägg ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02Sk327 · 1995-01-25 00:00:00 — Beskattningen vid stölder och rån Rån mot butiker, liksom stölder från enskilda ochnäringsidkare ökar. Rånen och stölderna är många gångersvåra och besvärliga för polisen att utreda. Resultaten blirmånga gånger att brotten förblir ouppklarade. Detta leder isin tur till att personen/näringsidkaren inte kan få ersättningför ev. förluster såsom bl.a. självrisken på försäkringen avförövaren.Enligt nuvarande regler måste den rätte ägaren, om denneär en näringsidkare, betala skatt på den summa han/hon blivitbestulen på. Det gäller såväl egenavgifter som moms på detstulna värdet.Jag finner nuvarande system om beskattning av stulnapengar felaktigt och menar att brottsoffret måste värnas meraav samhället. För att vinna förståelse för skatteregler krävsatt staten ger signaler som är tydliga och så utformade att dekan vinna respekt hos allmänheten.Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att seöver kapitalförlustbegreppet. Utredningen ska vara klar föreutgången av 1995.Min uppfattning är att lagstiftningen måste förändrasskyndsamt.Utredaren måste snabbt avlägga förslag i den del avuppdraget som avser avdragsrätt för kapitalförluster.Regeringen bör lämna lagförslag som kanbeslutas i för att träda i kraft . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om snabb ändring av de lagbestämmelsersom gäller skatteuttag av olika slag i samband med rån ochstöld.
mot · GI02Sk328 · 1995-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ej genomföra en breddning avfastighetsskatten till industribyggnader, kommersiellalokaler samt jord- och skogsbruk,18. att hos regeringen begär förslag om slopadfastighetsskatt och schablonintäktsbeskattning för småhusoch bostadsrätter i enlighet med vad som anförts i motionen,19. att beslutar sänka avkastningsskatten påpensionssparande och kapitalförsäkringar i enlighet med vadsom anförts i motionen,20. att avslår förslaget om avtrappning av detsärskilda grundavdraget för pensionärer,121. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om spelbeskattningen,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljörelaterad beskattning,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande skattekonsekvenser avmedlemskapet i EU.
mot · GI02Sk329 · 1995-01-25 00:00:00 — Avdragsrätt för resor till och från barnomsorg Inför avdragsrätt för dagisresor i deklarationenAvdragsrätten i deklarationen bör utvidgas till att ävengälla resor till och från barnomsorg (om nuvarande övrigakriterier uppfylls). Fungerande barnomsorg är enförutsättning för att kunna ha förvärvsarbete med inkomstutanför hemmet. Med glesa kollektivtrafikturer försvåras ettredan nu komplicerat hämtning/lämningsschema förföräldrarna. Bilen blir nödvändig som den enda möjligatransportmöjligheten eller ett komplement tillkollektivtrafiken. Detta återspeglas i barnfamiljernas högabilinnehav. av alla hushåll i har tillgång till bil.För familjer med barn är siffran hela 97 %.Att man i deklarationsanvisningarna sedanjämför/jämställer resor till barnomsorgen med resorna tilloch från sommarstället gör inte saken bättre. Barnomsorg ärinte i någon mening att jämställa med det privata nöjet av attha ett sommarställe. Man kunde önska att all barntillsynskulle planeras så att man hade den i sin omedelbaraboendemiljö, men detta har inte på långa vägar gått attuppfylla. Särskilt på landsbygd/glesbygd är detta ett orimligtkrav. Jämställ därför resor till och från barnomsorg med resortill och från jobbet, upp till det att barnet fyller . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utvidga avdragsrätten för resor tilloch från jobbet med resor till och från barnomsorg till dessatt barnet fyllt .
mot · GI02Sk331 · 1995-01-25 00:00:00 — Ändrad skattelagstiftning vid ideell verksamhet m.m. Idrottsrörelsen i är av den allra största betydelseför vår folkhälsa, för att ge barn och ungdomar alternativ inaktiv fritid och att ge en god grund både fysiskt ochpsykiskt för den unga människans fortsatta liv. Andra ideellaorganisationer, t.ex. scoutrörelsen, handikapprörelsen,miljörörelsen m.m., spelar alla samma positiva roll. Stat ochkommun satsar förvisso stora pengar inom detta område,men då de medlen inte räcker till har särskilt idrotten genomåren sökt sig andra alternativa inkomstkällor, bl.a. sponsringav företag och enskilda. För alla dessa ideella föreningar ärnu inkomsterna från Bingolotto en icke försumbar del.Ungdomar har t.ex. inom idrottsklubbarna aktiverats till etteget ekonomiskt engagemang, t.ex. basarer, lottförsäljningoch Bingolottoförsäljning. Många klubbar har förungdomarna satt upp egna konton i klubben där deras andelsätts in, för att sedan kunna utnyttjas till startavgifter,träningskläder och annan utrustning eller resebidrag. Förmånga ungdomar har detta varit en möjlighet att kunna varamed på lika villkor, då ungdomar rekryteras tillidrottsklubbarna ur familjer i alla samhällsklasser. Det ärockså nyttigt för dem att själva tjäna ihop till de pengar sombehövs för utövandet av sin sport.Hela den ideella sektorn drabbas av minskade anslag frånstat och kommun. Till detta skall läggas att andra bidrag tillt.ex. lokaler har minskat och dessutom har de flesta taxor ochavgifter samt hyror höjts. Att i detta skede gå in och krävabåde skatt och i vissa fall arbetsgivaravgift vore ett dråpslagmot den ideella verksamheten. Dessutom skulle det innebäraen enorm ökning av pappersarbetet och administrationen utehos klubbarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den nuvarande skattelagstiftningensregler beträffande intjänande av pengar i samband med ideellföreningsverksamhet som utförs av ungdomar under 18 årskall undantas beskattningsrätt.
mot · GI02Sk332 · 1995-01-25 00:00:00 — De allra flesta småföretag ägs och drivs som familjeföretagmed en eller få ägare och ett mindre antal anställda. Ofta ärdet en eldsjäl som satsat på en idé, fått ett tillfälle och gripitdet.När ägaren/ägarna börjar närma sig pensionsåldern måstedet ske någon form av succession i företaget.Överlåtelsesumman vid en försäljning beskattas så kraftigtatt många företagare väljer att under hellre trappaned och avveckla företaget.Detta innebär att många företag försvinner. Hade företageni stället sålts hade produktion och arbetstillfällen funnitskvar. I de allra flesta fall innebär också nya krafter, nya ägare,att nya idéer och nya kunskaper tillförs. Yngre personer ärdessutom i allmänhet mer öppna för t.ex. ny teknik,produktutveckling och aktiv marknadsföring. Tillskott somsätter fart på företagen och ger en extra skjuts mot en ännupositivare utveckling.Beskattningen av försäljningssumman vid överlåtelse avsmåföretag borde ses över så att ägarna känner sigmotiverade att sälja sina företag och därigenom låta dem levavidare och utvecklas.Stora summor av statens medel satsas på nya små företagsom i allmänhet har ett par svåra år innan de kan börjafungera av egen kraft. Många av satsningarna är alltföroptimistiska och då blir det inga nya företag, inga nyaarbetstillfällen. har vi skatter som tillåter attetablerade livskraftiga företag avvecklas och försvinner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om lindrad ochförenklad beskattning av delägare i fåmansföretag i enlighetmed vad som anförts i motionen.
mot · GI02Sk334 · 1995-01-25 00:00:00 — är de som i första hand förväntas öka sinarbetsstyrka för att ge sysselsättning och skapa tillväxt. Enförutsättning är tillgång till kapital. Enligt företagarna självaär den egna vinsten småföretagens viktigastefinansieringskälla vad avser investeringar. Det beror påbristande säkerheter och svårigheter för utomstående attvärdera förutsättningarna för företaget.Det är därför särskilt allvarligt att solidariteten ismåföretagen i genomsnitt är 7--lägre ismåföretagen än i större företag. Ett sätt att förbättrasituationen för särskilt de mindre företagen är att införa enreserveringsmöjlighet som beror av lönesumman. En sådanhar länge efterfrågats av småföretagen.Knyts vinstreserveringen till lönesumman främjassamtidigt sysselsättningen. Det egna kapitalet ökar ochmedel finns inför neddragningar, vilket innebär attföretagens möjligheter att parera konjunktursvängningarmed bibehållen arbetsstyrka ökar. Reserven fungerar som enbuffert i dåliga tider.Lönereserven skulle kunna utformas enligt samma principsom periodiseringsfonden, d.v.s. en reservering får behållasi innan den måste återföras till beskattning utan kravpå insättning på konto . Målet bör vara att varjeföretag skall kunna ha en årslön per anställd reserverad, dockinte mer än vad som motsvarar lönen för tio anställda.Vinst som motsvarar av lönesumman upp till50 basbelopp bör få reserveras (, vilketmotsvarar tio genomsnittslöner). uppgår dåreserven till av detta belopp. Den årligaavsättningen blir om företaget har tio anställda.Den skulle därmed kunna användas av alla företag oavsettstorlek, men få störst betydelse för de minsta företagen.Regeringen har i sin proposition 1994/95:25 angivit att ettutrymme om reserverats för att sänkabeskattningen av företagen till nivå. Viss del avdetta utrymme bör användas till att införa enreserveringsmöjlighet som svarar mot lönesummans storlekoch som särskilt riktas mot de minsta företagen. Med hänsyn till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheten att avsätta medel ivinstreserv.
mot · GI02Sk336 · 1995-01-25 00:00:00 — har i samband med finansieringspropositionen(1994/95:122) slagit fast att skatteåtgärder för att finansieramedlemskapet skall koncentreras till sektorer som ärbidragsmottagare från EU eller till aktiviteter som i andraavseeenden kan anses gynnas av ett medlemskap.Finansutskottet anförde också att i första hand sådana skatterbör höjas där skattesubjektet utgörs av företag.Regeringen har i ett pressmeddelande den 22 november1994 redovisat förslag till finansiering av EU-avgiften. Däriingår höjda fastighetsskatter med . Dessaförslag har visat sig vara mycket dåligt analyserade. Vadgäller skatt på jord- och skogsbruksfastigheter har det visatsig att den kommer att drabba små skogsägare, framför allti inland, vilka inte heller kommer att få någonersättning från EU.Vad gäller fastighetsskatten på kommersiella lokaler såkommer den att drabba bostadsrättsföreningarnas boende.Kommersiella lokaler är inte alltid belägna i fastigheter därskattesubjektet utgörs av företag. ärhär ett vanligt undantag. De har ofta lokaler i markplanet föruthyrning. Lokalerna är taxerade som särskildavärderingsenheter, och bostadsrättsföreningar kan alltsåkomma att drabbas av den nya fastighetsskatten, trots att deinte är att betrakta som företag och inte bedriver någonkommersiell verksamhet.Föreningarna kommer inte att kunna ta ut skattehöjningenav lokalhyresgästerna, utan den nya skatten måste tas ut avde boende, med avgiftshöjningar som följd.Denna finansiering av EU-avgiften strider enligt vårmening på ett avgörande sätt mot regeringens och riksdagensavsiktsförklaring att skatteåtgärderna skall koncentreras tillsektorer som är bidragsmottagare eller på annat sätt gynnasav EU. En sådan formulering utesluter självklart bådebostadsrättsföreningar och deras boende.Regeringens företrädare har också offentligen deklareratatt bostadssektorn skall undantas från ytterligare pålagor ochsparkrav i budgetpropositionen. Detta löfte är inte hållbartom kommersiella lokaler i bostadsrättshus beläggs medfastighetsskatt.Regeringen bör inte komma med så dåligt genomtänktaförslag helt utan konsekvensanalyser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förslag till finansiering av EU-avgiften.
mot · GI02Sk337 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringens förslag till särskild skatt påskogsbruksfastigheter måste tillbakavisas. Det drabbar såvälden enskilde skogsbrukaren som näringen hårt och orättvist.Inte minst drabbas skogrika och län, där destora investeringar, som sker i bl.a. , förutsätterett offensivt och lönsamt skogsbruk.Den föreslagna skatten, på skogsbruksvärdet, är enren straffskatt på en näring som inte har någon möjlighet attflytta utomlands och som inte heller, i motsats till vadregeringen påstår, är någon bidragstagare från EU.Tillsammans med övriga skatter och avgifter på lantbruketoch ej hemtagna EU-förhandlingsresultat, hotar förslaget omfastighetsskatt på skogsmark att bli den åtgärd, som vänderen förväntad och önskvärd utveckling till avveckling.Detta drabbar särskilt hårt jord- och skogsbruksområdensom län, som är det skogrikaste länet söder omDalälven och där arbetstillfällena till genererasur lantbrukssektorn.Södra har också högre skogsbruksvärden änövriga landet, vilket gör att skatten i skulle bli63 kr/ha jämfört med /ha i Norrland.Förslaget innebär exempelvis att för en gård i länmed en skogsareal på 335 ha produktiv mark, kommer enbartden föreslagna skogsskatten att utgöra avnettoresultatet!Följden av denna föreslagna straffskatt, som direkt riktarsig mot det i företaget arbetande kapitalet och som inte tasut efter bärkraft utan efter innehav (oberoende av intäkt) blirgivetvis inte bara ett hot mot skogsbrukarens försörjning ochnäringen, utan också mot miljön. Många skogsägare kommerinte att ha råd att vidta önskvärda skogsvårdsåtgärder.Offensiva och nödvändiga satsningar på naturvård ochskogsskötsel, vilket är en förutsättning för framtidens skog,kommer på undantag på grund av ett illa genomtänkt ochkortsiktigt förslag.Av ovan anförda skäl bör det aviserade förslaget omfastighetsskatt på skogsmark avvisas. Motiv saknas fördenna särskatt.HeställanMed hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillbakavisande av förslaget omfastighetsskatt på skogsmark.
mot · GI02Sk338 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringen har föreslagit att en särskild fastighetsskatt på0,av skogsbruksvärdet skall införas för att finansieramedlemskapet i EU.I propositionen Finansiering av medlemskap i skriverregeringen: ''En strävan är att skatteåtgärderna så långt sommöjligt koncentreras till sektorer som är bidragsmottagarefrån EU eller i aktiviteter som i andra avseenden kan ansesgynnas av ett medlemskap. ''Skogsbruket är inte bidragstagare från EU.Skogsbruket gynnas inte av EU-medlemskap pånågot speciellt sätt framför annat svenskt näringsliv utan harsamma för- och nackdelar som näringslivet i övrigt. Det finnsdärför enligt vår mening inget skäl att särbeskattaskogsbruket med hänvisning till EU-medlemskap.Enligt mina uppgifter motsvarar -- vid en schablonmässigberäkning -- den nu föreslagna skatten avbruttointäkterna från skogsbruket. Jag har svårt att tänka migatt övrigt näringsliv skulle acceptera en extra skatt om 5 %på sin omsättning.Jag befarar att den nya skatten kommer att innebära attskogsfastigheter förlorar i värde med åtföljandekapitalförlust för ägarna. Skogsfastigheters taxeringsvärdenblir också för höga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den föreslagna särskildafastighetsskatten på skogsbruksvärde ej bör införas.
mot · GI02Sk339 · 1995-01-25 00:00:00 — Fastighetsskatt på kommersiella lokaler Regeringen har i finansplanen aviserat en höjning avfastighetsskatten på kommersiella lokaler med en procentsom ett led i finansieringen av EU-avgiften. Moderata samlingspartiet motsätter sig,som framgår av motioner och ,denna och de andra skattehöjningar som är avsedda attfinansiera EU-medlemskapet.Kommersiella lokaler är emellanåt belägna i fastighetersom ägs av en bostadsrättsförening. De har ofta lokaler imarkplan för uthyrning. Lokalerna är taxerade som särskildavärderingsenheter, och bostadsrättsföreningar kan alltsåkomma att drabbas av den nya fastighetsskatten.Föreningarna kommer inte att kunna ta ut skattehöjningenav lokalhyresgästerna, utan den nya skatten måste tas ut avde boende, med avgiftshöjningar som följd.Enligt min uppfattning bör, om riksdagsmajoriteten skullebesluta om en skatt, kommersiella lokaler i bostadsrättshusundantas från den aviserade fastighetsskatten på en procent. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fastighetsskatt på kommersiellalokaler i bostadsrättsfastigheter.
mot · GI02Sk340 · 1995-01-25 00:00:00 — Vår svenska skärgård är unik och en värdefull nationelltillgång. Vikten av att ha en levande skärgård finns det enbred enighet om. Levande skärgård förutsätter att det finnspermanentboende.Fastighetstaxeringen har under en lång följd av år förtsfram som ett av de största problemen för skärgården.Nuvarande fastighetsbeskattning får orimliga konsekvenserför fastboende i skärgården. Taxeringsvärdena förpermanentboende bör inte vara beroende av efterfrågan påfastigheter för fritidsboende från köpstarka personer. Högataxeringsvärden innebär högre fastighetsskatt, ökadförmögenhet/högre förmögenhetsskatt och begränsar ocksåskärgårdsbornas möjligheter att få rimliga boendekostnader. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om taxeringen av skärgårdsfastigheter.
mot · GI02Sk341 · 1995-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 11.4 om prisnivån förfossila bränslen,40. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 11.2 om skatteåtgärderför att förnya fordonsparken,41. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnitt 11.2 om endifferentiering av fordonsskatten efter en miljöklassning avfordonet.
mot · GI02Sk344 · 1995-01-25 00:00:00 — Ett problem för många som bor i t.ex. skogslänens inlandär de långa avstånden och de bristande kommunikationerna.Södra och skogslänens kustremsa har inte dessaproblem i samma utsträckning, eftersom avstånden inte ärlika stora och kommunikationerna i de flesta fall är välutbyggda.Långa avstånd och bristande kommunikationer föranlederatt boende i dessa områden tvingas att nyttja bilen i mycketstor utsträckning. Till och från arbetet, skola, dagis, affären,fritidsaktiviteter o.s.v. För att människor boende i dessaregioner skall kunna leva ett värdigt och rikt liv krävs storautlägg för bensin.Sloganen ''Hela skall leva'' har vi länge arbetatutifrån. är det att göra något konkret. Om människorskall ha råd att bo i dessa regioner måste något göras.Det vore önskvärt att möjligheterna till ett differentieratreseavdrag sågs över. Detta för att underlätta denekonomiska börda som boende i dessa regioner får bära tillföljd av långa avstånd och bristande kommunikationer. Dettasystem skulle t ex kunna innefatta ett särskilt riktat avdragtill vissa stödregioner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en utredning ommöjligheter till ett nytt differentierat reseavdragssystem.