mot · GI02Jo606 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningDen tidigare regeringen lade i proposition 1994/95:10 framett samlat förslag till miljöbalk. Detta efter fler årsomfattande utredningsarbete av främstmiljöskyddskommittén. De främsta skälen till en samladmiljölagstiftning var att få till stånd en samordning av ettstort antal lagar på miljöområdet så att bättre överblick skulleuppnås, att skärpa och modernisera miljölagstiftningen samtatt EU-anpassa miljölagstiftningen.Den förra regeringens förslag klarar till allra största delenav ovan angivna höga målsättningar. Den fördröjning somnu blir följden efter nuvarande regerings tillbakadragande avmiljöbalksförslaget är inte bra och skapar osäkerhet kringvad som kan komma att gälla på lagstiftningsområdet iframtiden. Det är en klar olägenhet och till skada för miljön.Som vi förstått av det utredningsdirektiv regeringen fastställtför det fortsatta arbetet med , är ambitionen inteatt i grunden skriva om den tidigare regeringens förslag utanendast göra vissa justeringar och tillägg. Det vore önskvärtatt översynen blir klar snabbt, så att ikraftträdandet avmiljöbalken kan verkställas så fort som möjligt. Värdefullaskärpningar av miljölagstiftningen vilka bl.a. innebär att detblir lättare att ådöma miljööverträdare sanktioner, såsomföretagsbot och förverkande, fördröjs nu på ett mycketolyckligt sätt.Kristdemokraterna är emellertid positiva till att ytterligareförstärka miljölagstiftningen. Det gäller i synnerhetmöjligheten att föra in vattenlagen helt eller delvis, enöversyn av instansordningen i miljölagstiftningen samt attstärka miljöorganisationernas processuella ställning. Vadgäller instansordningen var det vår önskan att ett förslag medmiljödomstolar, där vattendomstolarna skulle göras om ochfå breddad kompetens, borde blivit bättre genomlyst underden tidigare utredningens gång.Kds menar också att , somgetts utredningsuppdraget, bör få i uppdrag att se överpreskriptionstiden för miljöbrott samt hur enskildasrättsskydd vid miljöbrott ska stärkas. Vidare att se över dennuvarande utformningen av miljökvalitetsnormer i syfte attformulera ett preciserat genomförandesystem för dessa samtge dem verklig rättsverkan.Vidgad talerättI regeringens tilläggsdirektiv för gesmiljöorganisationsutredningen i uppgift att utredamöjligheten till vidgad talerätt för ideella organisationer.Talerätten för ideella organisationer är ett gammalt kds-krav.Natur- och miljöskyddets ideella och vetenskapligaorganisationer besitter en beaktansvärd sakkunskap. Genomdet breda engagemang och omfattande ideella arbete sombedrivs i dessa organisationer, kan betydelsefull informationkanaliseras i form av underlag för behandling avskyddsfrågor i miljöärenden i domstol. Inte minst när detgäller att på lokal nivå belysa alla relevanta frågor kan antasatt dessa organisationers kunskaper kan vara till stor hjälp.En utvidgning av talerätten för nämnda organisationerinnebär att allmänheten erhåller ett betydligt ökat inflytandeöver prövningen i miljöskyddsärenden. En sådan reformmåste anses stärka ett öppet och pluralistiskt samhälle.I det gamla förslaget till miljöbalk föreslås inrättandet aven (). MO skulle omges med ett ideelltråd, och ges rätt att överklaga vissa beslut på miljöbalkensområde -- även på naturresurslagens område. Storaosäkerheter finns i förslaget kring ansvarsfördelningen inomstaten och mellan stat och kommun. fungerarlänsstyrelserna som statens förlängda arm när det gällertillämpning av NRL/PBL-systemet. har möjlighet att gå in på sammalagområde, är risken stor att länsstyrelsernas förmåga attsamordna och företräda de statliga intressena undergrävs.Den föreslagna rätten för MO att gå in och besluta om atttillsynsansvaret ska kunna flyttas från en myndighet till enannan har också skapat oro, framförallt hos kommunerna.Oklarhet om den gällande ansvarsfördelningen mellan statoch kommun riskerar bli fallet.För att skärpa miljökontrollen är det istället mer relevantatt öka de personella och ekonomiska resurserna tillkommuner, länsstyrelser och övriga myndigheter medtillsynsansvar.Förlängd preskriptionstid och ökat rättsskydd för enskildaDet är av stor vikt att preskriptionstiden för miljöbrottförlängs. Det kan ta innan miljöbrott upptäcks ellerexempelvis cancer till följd av exponering för hälsovådligaämnen utvecklas. Målet måste vara att låta skador, saneringm.m. belasta den som är skyldig till brottet och inteskattebetalare i gemen.Ett stort framsteg i det tidigare förslaget till miljöbalk varden aviserade utredningen av preskriptionstiden vad gällermiljöbrott reglerade enligt miljöskadelagen. EnEuroparådskonvention om miljöskador arbetades fram under1994. Den innehåller bestämmelser om bl.a. 30-årigpreskriptionstid. Denna konvention har inte ratificerats avSverige. har föreslagit enförlängning av preskriptionstiden till för personskadororsakade av vatten-, luft- eller markförorening ellerfysikalisk-kemisk inverkan. rekommenderar en lägst20-årig preskriptionstid för samma sak. Det är kds meningatt bör ratificera ochförlänga preskriptionstiden till för de skador somregleras i miljöskadelagen, både vad gäller person-, sak- ochförmögenhetsskada.Den kritik som framförts mot detta förslag är att denenskilda inte kan få ut något från miljöskadeförsäkringenförrän preskriptionstiden löpt ut. gäller att denenskilda för att få ut ersättning för de miljöskador hon/handrabbats av, måste driva skadeståndsprocess gentemot detföretag som gjort sig skyldigt till miljöskadan. Detta ärmycket svårt för enskilda att lyckas med . Till följd avdetta döms också få för miljöbrott som drabbar enskildashälsa och egendom.Men vad är då felet? Preskriptionstiden eller det faktum attden enskilda medborgarens rätt och möjlighet att hävda sinsak i domstol inte är tillräckligt stark? Det är kds fastaövertygelse att en offentlig domstolsförhandling utgör denbästa garantin för en säker och rättssäker prövning därkärande och svarande kan agera som jämlikar. Samhälletmåste därför underlätta för den enskilda att drivaskadeståndsprocess i domstol. Rättshjälpen måste täckamiljöoffers skäliga kostnader, även för tekniska utredningaroch annan experthjälp. Ett sådant system finns redan för demsom drabbats av yrkesskada eller läkemedelsskada och böröverföras till miljöområdet. Ett annat sätt kan vara attförändra försäkringsvillkoren för villaförsäkring så att detbelopp som kan betalas ut vid skadeståndsprocess höjskraftigt.Den utredning kring preskriptionstiden som aviserades avden förra regeringen får inte tappas bort! Utöver enförlängning av preskriptionstiden vad avser miljöbrottreglerade enligt miljöskadelagen, bör utredaren också seöver möjligheten att förlänga preskriptionstiden förmiljöbrott reglerade i annan miljölagstiftning och ibrottsbalken. Hur enskildas rättsskydd ska stärkas ärlikaledes nödvändigt att utreda.Rättsverkande miljökvalitetsnormerMiljökvalitetsnormer är ett nytt begrepp ocharbetsinstrument i svensk lagstiftning. Syftet är att skapabättre förutsättningar för en styrning av miljöinsatserna ilandet samt en bättre samordning av desamma.Miljökvalitetsnormer ska fastställas vetenskapligt ochgrundas på vad människan eller naturen anses kunna utsättasför utan risk för störningar. Denna grund överensstämmermed målsättningen att lagstiftningen skall främja en uthålligutveckling. Rätt utformade kan miljökvalitetsnormer bli ettkraftfullt instrument i miljöarbetet.Det är kds uppfattning att miljökvalitetsnormer som ettnytt och ändamålsenligt arbetsinstrument inte får förfuskasgenom att rättsverkan mer eller mindre saknas. Det ärnödvändigt att miljökvalitetsnormer omges med ett verkligtgenomförandesystem som inbegriper en tillräckliguppsättning verktyg. Åtgärdsplanen måste därför få enmycket starkare rättslig ställning.Det bör i lagförslaget exempelvis anges tydligt vem somhar ansvar för upprättandet av åtgärdsplaner, vadåtgärdsplanen måste innehålla och vad den får innehålla,rättsverkansregler av åtgärdsplanen och hur ofta planen skallrevideras.Undersökas bör också möjligheten av att införa s.k. grönamiljökvalitetsnormer, dvs. Sådana finns exempelvis i underbenämningen ''narrative standards'' . Dessaskulle istället för att vara knutna till numeriska kriterier varaknutna till ekologiska kriterier.Verksamma aktsamhetsregler och energihushållningSom vägledande principer för hela miljölagstiftningen hari det tidigare miljöbalksförslagets inledning ett antalaktsamhetsregler slagits fast. Dessa utgörs bl. a. av den s.k.skälighetsbedömningen, försiktighetsprincipen ochprinciper för hushållning med mark, vatten och ''andranaturresurser''.Det är kds bedömning att det är rimligt att i dessahushållningsprinciper också väga in energiförbrukning.Energihushållning måste anses vara ett viktigt samhälleligtmål.Det bör vidare ifrågasättas om inte bör ha ettknippe tydliga basregler som alla förstår ska tillämpas ominte särskilda preciserande föreskrifter har utfärdats, en typav direktverkande kravregler. De bör kunna ligga till grundför tillsynsbeslut och vara straffsanktionerade. Problemetidag är att prövning inte kan ske direkt motaktsamhetsreglerna i då dessa är allmänt hållna.Aktsamhetsreglerna ska istället utgöra grund förspecificerade förordningar och föreskrifter. Det finnsuppenbara risker för att berörda myndigheter lämnas i ettvacuum tills dess förordningar och föreskrifter utarbetats ochsatt sig.Miljöbalkens omfångOm inte pågående utredning kommer fram till att helavattenlagen kan lyftas in i , bör som ett minimumkapitel 19, som reglerar skydd för vattenförsörjningen, lyftasin.Vattenlagen behöver skärpas!Vattenlagen har inte någon utpräglad miljöprofil trotsatt de exploateringsföretag som den avser att reglerasammantaget har en mycket omfattande inverkan på miljön.Genom utformningen av tillåtlighetsregler i VL:s tredjekapitel har miljöskyddskommittén försökt ge denna lag enmiljövänligare profil.Kds anser det angeläget att det i vattenlagen införs enmöjlighet att ompröva villkor för tillstånd, när verksamhetenger upphov till betydande olägenheter som inte förutsågs närtillståndet meddelades. Denna tillämpning gäller redan vidbedömning av t.ex. gruvföretag.Övrigt när det gäller lagar utanför miljöbalkenVad gäller övriga NRL-anknutna lagar utanför miljöbalkenär det viktigt attmiljöbalkens mål och grundprinciper,främst aktsamhetsregler, knyts till sektorslagstiftningen,enhänvisning görs till allmänna och särskildahushållsbestämmelser samt miljökvalitetsnormer, samtkrav på beslutsunderlag och miljökonsekvensbeskrivningarskall finnas tillgängliga i ärendet enligt sektorslagen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en vidgad talerätt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att preskriptionstiden förmiljöbrott reglerade enligt miljöskadelagen bör förlängas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som nation börtillträda den i motionen angivna ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att preskriptionstiden förmiljöbrott reglerade i och annanmiljölagstiftning än miljöskadelagen bör förlängas,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att enskilda som drabbas avmiljöskador skall ges ett förstärkt rättsskydd,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att miljökvalitetsnormer börutformas så att de får en effektiv rättsverkan,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda möjligheten av att införalandskapsvårdande miljökvalitetsnormer,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktsamhetsregeln kringhushållning kompletteras att omfatta energi,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör innehålla ettknippe tydliga basregler med rättsverkan som kan ligga tillgrund för tillsynsbeslut,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpning av vattenlagen,111. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om NRL-anknuten lagstiftningutanför .