mot · GI02K630 · 1995-01-25 00:00:00 — har tagit steget in i Europeiska Unionen, i självaverket en politisk bekräftelse på en pågåendeekonomisk och kulturell integrationsprocess.Skåne har i egenskap av sydligaste landskap ochsom granne med den europeiska kontinenten en unik roll. ISkåne finns närheten till de stora marknaderna såväl inomEU som till de nya, växande marknaderna i gamlaÖsteuropa. Det innebär betydande möjligheter att i Skåneutveckla ett starkt och varierat näringsliv men ocksåsärskilda utmaningar för t.ex. den del av näringslivet,jordbruk och livsmedelsindustri, som tidigare genomnationella regleringar skyddats från konkurrens.Skåne är en region i men också en naturlig del aven där kontakterna med , norraTyskland, och kommer att spela en växanderoll inte minst mot bakgrund av EU-medlemskapet ochfrihandelsavtalen med de nämnda länderna utanför EU.Sett från ett svenskt perspektiv är ett brohuvud tillkontinenten. En väl utbyggd infrastruktur, snabba och välfungerande kommunikationer i och till kontinenten, ären angelägenhet för hela och för näringslivetöverhuvudtaget.I finns betydande kunskaps- och forskningsresurseri form av , största och ett av norraEuropas mest kompletta universitet. Högskoleresurser finnsdessutom i , och Helsingborg.Skåne har en rad goda sidor. Närheten till kontinenten ochde stora marknaderna, en betydande forsknings- ochkunskapspotential, täthet -- ca en miljon människor bor iSkåne -- och god tillgång till natur ochrekreationsmöjligheter.Det innebär att har stora möjligheter att erbjuda demänniskor som bor här ett gott liv, goda förutsättningar attutveckla näringslivet och att överbryggasysselsättningsproblemen och bidra till en positiv utvecklingi hela landet.För att skall kunna ta tillvara sina goda sidor påbästa sätt krävs regionala initiativ men också nationellapolitiska beslut som undanröjer hinder för och stimulerar engynnsam utveckling.Ett direktvalt SkånefullmäktigeDe regionala förvaltningsuppgifterna i är i dagfördelade på två länsstyrelser, tre sjukvårdshuvudmän, ettantal kommunalförbund och en rad statliga sektorsorgan.Denna regionala röra har historiskt sett lett till revirtänkandeoch handlingsförlamning i för hela viktiga frågor. Föratt på bästa sätt skall kunna ta tillvara sina möjligheterkrävs en ny regional organisation och ett tydligare statligtengagemang i regionens utveckling.Det finns i en betydande enighet om behovet av ett''enat ''. Detta har lett till att landstingen ochkommunerna på eget initiativ förberett en regionalomorganisation bl.a. genom inrättandet av Skånestyrelsen.Frågan om den framtida organisationen utreds också av dens.k. Regionberedningen vars slutbetänkande väntas i vår.Det är högst angeläget att regering och riksdag snarastframlägger förslag respektive fattar beslut om att så fort sommöjligt inrätta ett direktvalt Skånefullmäktige med egenbeskattningsrätt och med ansvar bland annat för sjukvård,trafikfrågor, regionala planfrågor och näringspolitik. DettaSkånefullmäktige ersätter de nuvarandesjukvårdshuvudmännen, landstingen, kommunalförbundenpå berörda områden och tar dessutom över en del avlänsstyrelsernas regionala uppgifter.En försäkringskassa för SkåneDet arbete som pågår för att forma en ny regionalorganisation i aktualiserar också sammanläggning avförsäkringskassorna i Skåne.I dag väljer man i ökad utsträckning läkare, arbetsplats etc.på annan plats än där man har sin bostadsort och heltoberoende av gamla administrativa gränser. För att mötadenna utveckling och medborgarnas behov och önskemålförsöker vården, socialförsäkringen och även andrasamhällets serviceorgan att anpassa sin verksamhet. Kassanshuvudinriktning när det gäller arbetet med rehabilitering ochförebyggande insatser är ett nära samarbete med vården ochföretagen/arbetsplatserna. Detta arbete underlättas om helaSkåne blir en kassa.De båda försäkringskassorna i bör få i uppdrag attutreda hur sammanslagningen skall ske samt framläggaförslag om en gemensam försäkringskassa för Skåne.Centralkontoret bör ha sin placering i i enlighetmed en politisk överenskommelse i Skåne.Samarbete i ÖstersjöregionenSkåne ingår också som en del i en större Östersjöregiontillsammans med andra svenska Östersjölandskap, ,norra , och de baltiska staterna. Ett växandesamarbete bedrivs inom denna region. Det handlar omsamarbete på det ekonomiska området, kring transport- ochhandelsfrågor, samarbete mellan universitet och högskolor iregionen, om gemensamma kulturprojekt och omvänortsutbyte m.m.Genom EU-inträdet kan dessa kontakter förväntas öka ibetydelse, och har också genom det s.k.INTERREG II-initiativet avsatt särskilda medel som skallfrämja integrationen inom gränsöverskridande regioner.Samarbetet mellan , och Nordtysklanduppfyller rimligen alla kvalifikationer för att kunnaprioriteras inom ramen för INTERREG II.En politik för tillväxt och jobbMålet för de regionala liksom de nationella närings- ocharbetsmarknadspolitiska insatserna är tillväxt och jobb. Tillde centrala delarna i en tillväxtpolitik hör att skapa en välfungerande infrastruktur: kommunikationer, kunskaps- ochforskningsresurser, energi- och kretsloppssystem, och enallmänt sätt bra livsmiljö.De regionala näringspolitiska insatserna måste, vid sidanav strategiska infrastrukturella satsningar, i hög grad inriktaspå att understödja utvecklingen av de små och medelstoraföretagen i regionen. Detta med målen att öka mångfalden inäringslivet och att skapa nya arbetstillfällen och medsärskild inriktning på nyföretagande, kompetenshöjning,teknik- och produktförnyelse och förbättradriskkapitalförsörjning.Men näringspolitik måste också handla om att få företagoch enskilda att utnyttja det stöd och de resurser som finns.Det kan i det sammanhanget konstateras att samhälletsinsatser på området inte är alldeles enkla att överblicka förden enskilde företagaren. Det finns en mångfald aktörer ochstödsystem på det näringspolitiska området, ofta medlikartade och överlappande roller.En viktig ambition måste vara att förenkla och renodla denäringspolitiska insatserna, både med avsikten att förenklaför de individer eller företag som vill nyttja denäringspolitiska medlen och att avbyråkratisera ochförbilliga de administrativa systemen.En offensiv regional näringspolitik i skall bedrivasmed följande övergripande målsättningar:Regional balans.Hela landskapet har förutsättningar att utvecklas.Fullsysselsättning.Allas delaktighet. De socialatrygghetssystemen skall garantera kvinnors möjlighet tillförvärvsarbete. Kvinnligt företagande skall stimuleras.Invandrarnas erfarenheter och traditioner skall tas tillvara.Förenkling och renodling. En sektorsövergripande syn påregional uppgiftshantering. Det handlar om att kraftsamlaresurser, över administrativa gränser.Ett centrum för näringslivsutvecklingDe näringspolitiska insatserna skall vara överblickbara ochlättillgängliga. I skall det därför finnas ettnäringslivsutvecklingscentrum dit företag, uppfinnare,blivande företagare, fackliga organisationer och anställdakan vända sig med sina idéer eller problem. Där skall finnaskompetenta generalister/handläggare med uppgift att ge stödoch rådgivning, och att förmedla kontakter till olika formerav specialistkompetens, t.ex. till ,eller Tekniska högskolan i av de båda länsvisautvecklingsfonderna till ett gemensamt bolag, ALMIFöretagspartner , är ett viktigt steg emot ensamordning av resurserna och förverkligandet av ett skånsktcentrum för näringslivsutveckling.Det räcker emellertid inte att med tidigare nämnda medelstimulera produktförnyelse och nyföretagande. Förnyelsenav produktion och näringsliv måste utgå från en helhetssynpå arbetslivet och människan i arbetslivet. Kraven påtrygghet i anställningen, inflytande över arbetet och rättentill kompetensutveckling måste gå hand i hand med självaprodukt- och näringslivsförnyelsen.Vi ser det därför som synnerligen angeläget att den sortensutvecklingsarbete som bedrivits inom ramen förarbetslivsfonderna kan fortsätta om än i nya former. Resursermåste avsättas för kompetenshöjning ocharbetslivsutveckling med sikte på att utveckla det godaarbetet, och dessa resurser bör handhas regionalt och i formersom anpassats till varje regions speciella förutsättningar.Ett regionalt utvecklingscentrum för kvinnorSkall kvinnor och män ha lika möjligheter när det gällerarbete, utbildning, service och inflytande är det nödvändigtatt särskilt uppmärksamma kvinnors situation. Det handlarom att bredda den kvinnliga arbetsmarknaden så att hittillsmanliga yrkesområden öppnas för kvinnor. Det handlar omriktade insatser för att stimulera kvinnligt nyföretagande ochkvinnlig kompetensutveckling.Vi menar att det skall vara en målsättning att skapa ettskånskt utvecklingscentrum för kvinnor.Detta centrum skall initiera och stimulera utbildning ochprojekt ägnade att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden samt uppmuntra och bedrivakompetensutveckling för regionens kvinnor. Det skallfinansiera utredningsarbete och forskning om kvinnorsvillkor i regionen och stötta kvinnors idéer kring nyaprodukter, produktionsteknik och kvinnligt företagande.De regionala resurscentra som börjar byggas upp i debåda är ett steg i riktning mot ett sådant skånsktutvecklingscentrum för kvinnor.Program för skånsk livsmedelssektorLivsmedelssektorn är av stor betydelse för skånsktnäringsliv. Jordbruk, livsmedelsproduktion ochlivsmedelshantering sysselsätter i 25 000 personer. Trots att landareal bara utgör av totala så finns här av landets åkerareal.Jordbruk och livsmedelsindustri tillhör dock, jämtebyggsektorn, de näringsgrenar där sysselsättningskrisenvarit särskilt påtaglig i Skåne.Skånskt jordbruk och skånsk livsmedelsindustri har godaförutsättningar att konkurrera på EU:s livsmedelsmarknad.Det skånska jordbruket är högavkastande. Värdet av denskånska växtodlingen uppgår ett normalår till av det totala skördevärdet i landet. har isärklass bästa jordar. Brukningsenheterna är stora ocheffektiva. Livsmedelsindustrin kännetecknas av inarbetadevarumärken som för rena produkter av hög kvalitet.För att det skånska jordbruket och livsmedelsindustrinskall klara konkurrensen krävs förstås att näringen kanarbeta på villkor som är likvärdiga med de som gäller ikonkurrentländerna. Vi vill dessutom betona vikten av attden återreglering och nya utformning av jordbruksstödet somblivit följden av EU-inträdet inte får leda till attjordbruksproduktionen i landet snedvrides geografiskt.Olika typer av livsmedelsproduktion skall i princip bedrivasi de delar av landet där de naturliga förutsättningarna är bästför respektive gröda eller animalieprodukt.Om skånsk mat och dryck skall kunna hävda sig i deninternationella konkurrensen och långsiktigt bidra till ettbättre sysselsättningsläge krävs framför allt mer kunskap ochmer kompetens i alla led, från ax till kaka.Vid en internationell jämförelse är utbildningsnivån i densvenska livsmedelssektorn låg. Alldeles för små resurser haravdelats till forskning, produktutveckling, ny teknik ochorganisation.Ett program för att utveckla den skånskalivsmedelssektorn bör ta sikte på att utveckla kvalitet i bådeproduktion och produkt -- rena livsmedel, miljöriktig ochuthållig produktion, hög förädlingsgrad och högtkunskapsinnehåll. Vi vill att staten och regionala organ -- isamverkan med branschen -- tar initiativ till att utarbeta ettframtidsprogram för bionäringarna och livsmedelsindustrin.Centrala moment i programmet skall vara att öka forsknings-och utvecklingsinsatserna och att effektivare sprida nykunskap/livsmedelsteknik för att stimuleraproduktförnyelse, nyföretagande och kompetenshöjning ibranschen.Ett program för den skånska livsmedelssektorn böromfatta inte bara jordbruk och trädgårdsnäringar utan ocksåfisket. I finns ca 500 yrkesfiskare. Värdet av den totalafångsten ett normalår är . Fisket iÖstersjön, i och , är osäkert. Kräftodling i dammar är av storomfattning i . Fritidsfiske och fiskevård är av växandebetydelse i de skånska inlandsvattnen.Verksamheten vid i är enviktig resurs för men också för hela landet. Den unikaverksamhet som förekommer där måste tillförsäkras en stabilgrund för sin fortsatta existens. Den sydsvenskajordbruksnäringen m.m. utvecklas givetvis bäst i sinnaturliga växtmiljö. Det är vidare angeläget att denverksamhet vid som omfattar den urbaniserade grönamiljön ges goda arbetsbetingelser.För att bredda insatserna till stöd för livsmedelsområdetvill vi att det inrättas en agroteknisk utbildning påhögskolenivå i . Utbildningen skall förmedlakunskaper och forskningsresultat och samarbeta medLivsmedelstekniskt centrum i och medFytokemicentrum på Balsgård. Utbildningen i agroteknikskall givetvis inte konkurrera med den utbildning sombedrivs vid utan komplettera denna.Turismen -- en framtidsbranschTurismen erbjuder stora möjligheter för . En satsningkan ge många nya jobb och inkomster till regionen. Ocksåhär samverkar goda sidor: närheten till debefolkningstäta områdena på kontinenten, tillgången tillnatur och rekreationsområden.De stora och i hög grad icke erövrade turistmarknadernafinns i vårt närområde, i norra och i . Redani dag sysselsätter besöksnäringen i bortemot 12 000 personer. Det kan också konstateras att underde tagit marknadsandelar. Den möjligamarknaden för skånsk turistnäring är emellertid långt större,dess potential har inte utnyttjats därför att turismen aldrig påallvar betraktats som en näring med möjlighet att genererainkomster och jobb.En utvecklad skånsk turism och dess möjligheter hängersjälvklart intimt samman med andra satsningar: förbättradekommunikationer, kulturella ambitioner och ett intensivtmiljövårdsarbete. Att ta tillvara förutsättningar på detturistiska området handlar i mycket hög grad om attsamordna landskapets resurser och att satsa gemensamtbland annat på marknadsföring. Ett enat ochinrättandet av ett Skånefullmäktige spelar också på dettaområde en central roll.IT-teknologin -- ännu en framtidsbranschDen nya informationsteknologin befinner sig i fokus fördebatten om framtidens arbetsliv och näringsliv. Nya oanademöjligheter öppnar sig, inte minst vad gäller attdecentralisera produktion och administration. IT-revolutionen har förmodligen bara börjat.IT-Skåne är en satsning på som en sammanhållenregion. Länsstyrelserna, och Kristianstadshögskola samverkar med näringsliv och kommuner i ettprojekt som skall göra till föregångare vad gälleranvändning av modern informationsteknologi. En teknologisom inte minst ger möjlighet att skapa jobb i små ochmedelstora företag.Den borgerliga regeringen valde att ''låsa in'' de medelman avsatte för stöd till IT-utvecklingen i en stiftelse utanfördemokratisk kontroll. Vi förutsätter dock att problemenkring den frågan kan lösas och att får centralt stödför att fortsätta sin viktiga verksamhet.Kunskapstillväxt för ökad kompetensEn betydelsefull komponent för en regionsutvecklingsmöjligheter är förmågan att stimulera framväxtenav ny kunskap och kompetens.Skåne har här ett gott utgångsläge. Här finns Universiteteti , i , högskolorna runt omi landskapet och, i en integrerad , de danskaUniversiteten i och . Här finnsfolkhögskolor och en stark folkbildningstradition.Men vi vet också att forskningsanknytningen och antalethögskoleutbildade i olika branscher varierar. Här finns ettbetydande antal kunskapsintensiva företag t.ex. inomläkemedelsindustrin. saknas nästan heltforskningsanknytning inom andra viktiga näringar, somlivsmedels- och träindustri.En viktig uppgift för staten och de regionala organen är attorganisera ett kunskapsutbyte mellan å ena sidankunskapssamhället och forskningen och å andra sidanföretagen, den offentliga sektorn och arbetslivet i vidmening.Möjligheterna att decentralisera olika utbildningar harförsämrats med det nya resurstilldelningssystem somgenomfördes av den borgerliga regeringen. Detta systeminnebär att huvudparten av statsbidragen fördelas efterprestation, dvs. efter antalet utexaminerade studenter, vilketgynnar snabb genomströmning och koncentration avutbildning till de stora universitets- och högskoleorterna.För att högskolepolitiken effektivt skall kunna stödjaregionalpolitiken krävs en översyn avresursfördelningssystemet till högskoleutbildning.Trafikflygarhögskolan i inrättades 1984 för att skapa ettcivilt alternativ till flygbolagens rekrytering av piloter frånflygvapnet. uttalade försvarsutskottet attskolan har en betydelsefull uppgift att fylla när det gäller attlångsiktigt säkerställa behovet av piloter. På regeringensuppdrag har utrett skolans fortsattaverksamhet och kommit till slutsatsen att det vore en fördelatt inordna denna verksamhet under universitetet.I årets budgetproposition, bilaga 5 Försvarsdepartementet,föreslår regeringen en neddragning av departementets anslagmed hänvisning till besparingskrav och ''det begränsadebehovet av verksamheten''. Man överlåter åtförsvarsmakten att inom ramen för tillgängliga resurseravgöra verksamhetens fortsatta omfattning och inriktning. Idetta ryms också alternativet att lämna förslag till regeringenom nedläggning av skolan.Då flygtrafiken nu ökar starkt och därmed också behovetav fler piloter vore det djupt olyckligt om samhället skulleavhända sig möjligheten att utbilda trafikflygare för civilaändamål.Det finns starka skäl för att även fortsättningsvis anordnacivil pilotutbildning i offentlig regi. En sådan utbildning ståröppen för alla ungdomar, även dem som saknar möjlighet attpå egen hand finansiera sådana relativt kostsamma studier.Mot denna bakgrund menar vi att Trafikflygarhögskolan iLjungbyhed skall bibehållas på oförändrad nivå och attutbildningen skall inordnas i verksamheten vid vid LTHEn förbättrad och utökad riskforskning är viktig både föratt förhindra katastrofer och mänskliga tragedier och i ettekonomiskt perspektiv för att skapa tillväxt och ökatvälstånd. Men forskningen på området är fragmenterad ochineffektiv.Den avslutade hot- och riskutredningen har ocksåkonstaterat att samhället i hög grad är betjänt av en sådanforskning som ett rationellt utnyttjande avforskningsresultaten ställer stora krav på en kraftsamling avresurserna.Förutsättningarna är synnerligen goda för att vid Lundstekniska högskola (LTH) bygga upp enriskforskningsorganisation på området stora olyckor ochteknologiska system och att därmed åstadkomma ennödvändig samordning och kraftsamling, inte minst därföratt riskforskningen vid LTH och är avbetydande volym och på hög internationell nivå. Vad somsaknas är resurser för att bygga upp en organisation försystematisk samverkan och integration.Moderna förbindelserSkåne är en viktig kommunikationsregion. En stor del avdet gods och av de människor som skall till eller frånkontinenten passerar skånska järnvägar, vägar och hamnar.Sverige och har kommit överens om och besluthar fattats om att bygga en bro över . En fastförbindelse över ställer krav påanslutande förbindelser. Vi vill i det sammanhanget peka påvikten av att i blir verklighet.Ett utvidgat transportnät medför belastningar påomgivning och natur. Kraven på samhällsplanering blir stora.För att ta tillvara möjligheterna och möta problemen medett intensivt och växande transportsystem, så vill vi att ettkraftfullt transporttekniskt centrum utvecklas i . Lundstekniska högskola ligger mitt i ett kommunikationsområde --. Möjligheterna till ett nära samarbete mellankvalificerad forskning kring kommunikationer ochmiljöanpassning och annan samhällsplanering måste tas tillvara.Allteftersom närkommunikationerna byggs ut kommerSkåne att i allt större omfattning bli en gemensam bostads-och arbetsmarknad. Valfriheten för den enskilde ökar.Tillväxtförutsättningar för regionen förbättras. Men då krävssamordning, mellan nationella, regionala och lokalatrafiksystem. Flyg, färje- och tågförbindelser måste ha braanslutningar till buss och personbilstrafik, kansketill snabbspårvägar och lokala system för elbussar. Enheltäckande skånsk trafikplan för snabba, energisnåla ochmiljövänliga transporter måste utarbetas.Ett regionalt demokratiskt organ för hela förbättrarförutsättningarna för planering och samordning. Staten fåren tydlig samarbetspartner i Skåne.Skåne får inte bli en flaskhals för gods- och persontrafiken.Redan i dag finns det trånga sektorer. Att exempelvis påsamma järnvägsspår ha såväl person- som godstrafikfungerar intill ett visst kapacitetsutnyttjande. Framtidensspårbundna trafik skall växa och omfatta påpersontrafiksidan kollektivtrafik, regional- och fjärrtrafiksamt snabbtåg och vidare godstrafik av såväl regional somfjärrtåg samt därutöver en växande internationell godstrafik.Då räcker i vissa avsnitt inte dagens spårsystem och andrajärnvägsinvesteringar till i . Kapacitetstaket är nått ochflaskhalsarna hindrar en sund utveckling. Flaskhalsar somdrabbar men också i hög grad det övrigaSkandinaviens näringsliv och innevånare.Regeringen bör därför ta sådana initiativ att person- ochgodstrafiken i och genom kommer att kunna fungerapå ett tillfredsställande sätt.Bättre vägarFör att ta till vara de möjligheter som närhet tillkontinenten innebär krävs ett vägnät av internationellstandard. De insatser som måste göras är i första hand attrusta upp och förbättra det redan befintliga vägnätet till enstandard som motsvarar höga krav på framkomlighet ochsäkerhet.Vägnätet skall ta till vara tillväxtpotentialen i helaregionen:Vi vill ha satsningar på vägarna E 4 och E 6, väg 23 i en delvis ny sträckning som väg av hög standardsöderifrån till med anslutning till , samt väg E standard i hela sin sträckning. Vad gällertvärförbindelserna är satsningar på vägarna 21 och 11 avstörst betydelse.TågtrafikenTransportsystemen påverkar natur- och livsmiljö.Ekosystemet i utsätts för storabelastningar. Befolkningstätheten är större och nedfallet avförsurande och förorenande ämnen mer omfattande än inågon annan del av vårt land. Skadorna på flora och faunaär så stora att de börjar få ekonomiska konsekvenser för vårtjord- och skogsbruk. Buller är ett stort problem i våratätorter.Det viktigaste inslaget i ett miljövänligt trafiksystem är attbygga ut de spårbundna transporterna.Hulterströmsöverenskommelsen för Malmöregionenstrafiksystem syftar till att göra järnvägstrafiken till stommeni kollektivtrafiksystem. Snabbtåg kan bli ett attraktivtresealternativ både mot och . SJ:s ochBanverkets påbörjade arbete, såväl snabbtågsanpassningenav som en utbyggnad till dubbelspår påhela , måste fullföljas utan dröjsmål.Vi anser att skall dras via isamband med utbyggnaden. På så sätt knyts hela den skånskavästkusten samman i järnvägsnätet. En sådan ny dragning ärlönsam beroende på det stora reseunderlaget.Statsmakterna måste medverka till, driva på och utvecklasamarbetet mellan SJ, DSB och och Skånesregionala trafikorgan om den spårbundna trafiken kringÖresund. Förbindelse över öppnar stora möjligheterför den spårbundna kollektivtrafiken.För att klara dagens krav på hastighet och leveranstrygghetmåste den spårbundna godstrafiken ges bättreförutsättningar. Vi har ovan pekat på riskerna medflaskhalsar för transportflödena.Etablerandet av en Riksbangård Syd skulle innebära bättrerangeringsmöjligheter för kontinentaltrafiken utöver deeffektiviseringar som följer för de regionala godsflödena. EnRiksbangård Syd bör ges en, med hänsyn till miljö, ekonomioch trafikeffektivitet optimal placering.FlygGoda flygförbindelser är en viktig del i ett väl fungerandetransportsystem. har tre flygplatser, vilka gernärhet till flygförbindelserna för hela landskapet.Snabbtågsförbindelserna innebär en hårdare konkurrens.Avregleringen av flyget har lett till en koncentration avflygtrafiken till större flygplatser. Tillkomsten avjärnvägsförbindelse mellan och ändrarförutsättningarna för flygtrafiken på . De skånskaflygplatsernas framtid måste därför utredas noga. Vi utgårifrån att regeringen och berörda organ tar erforderligainitiativ.Miljöarbetet i centrumDen helt avgörande utmaningen är att ställa om vårlivsföring och vår produktion till ett långsiktigt uthålligtförhållande till naturen.