mot · GI02Jo402 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningSveriges sjöar och vattendrag samt våra omkringliggandehav är med sina tillgångar av fisk och skaldjur värdefullanaturresurser. Yrkesfisket har stor betydelse förfolkförsörjningen. Det svenska yrkesfiskets fångster uppgick1993 till ett värde av . Vi har ocksåen växande näring i form av vattenbruk som är beroende avvåra vatten. Försäljningsvärdet av vattenbrukets produktionuppgick till ca 130 miljoner kronor.Sammantaget har svensk fiskerinäring också storregionalpolitisk betydelse. Runt våra kuster utgör fiske ochvattenbruk basen för en levande skärgård. är ocksåmycket rikt på insjöar som ger en stor potential förutveckling av såväl yrkesmässigt fiske som fisketurism.Erfarenheten har visat att vår svenska yrkesfiskekår medsina båtar och skepp också har viktiga roller vad gällerövervakning och sjösäkerhet. Dessa båtar bemannas medskickligt och kunnigt sjöfolk och de är en stor tillgång i ettmarint hemvärn.Vårt medlemskap i innebär stora förändringar iförutsättningarna för svensk fiskerinäring. EU:sfiskeripolitik blir vår fiskeripolitik. EU:s fiskevatten blir allamedlemsländers fiskevatten. Svenska fiskare får fiska i andraländers vatten men vi får också tolerera att t. ex. danska,tyska och finska fiskare utnyttjar svenska vatten. Enligt våruppfattning framförhandlade den borgerliga regeringen godavillkor för svenskt fiske i EU. De s.k. relativa kvoterna förrespektive fiskart är acceptabla. Framför allt innebärmedlemskapet att vår tidigare tull gentemot EU på 20procent på fisk och fiskprodukter försvinner. Därmed fårsvensk fiskerinäring en bättre konkurrenssituation äntidigare. Det är en mycket rimlig bedömning att fisketsförädlingsindustri kommer att expandera inom Sverigesgränser tack vare EU-medlemskapet.Det är nu viktigt att regeringen i de fortsattaförhandlingarna om tillämpningen av på allt sätttillvaratar den svenska fiskerinäringens intressen. Dessaförhandlingar bör ske i nära samråd med näringensorganisationer.Flera miljöproblem hotar fisket och fiskets utveckling.Försurningen av våra insjöar hotar produktionen i dessavatten. Laxsjukdomen M 74 innebär f.n. att över hälften avlaxynglen i laxodlingarna längs ostkusten dör. Forskarnamisstänker att föroreningar i havet kan vara anledningen.För tio år sedan beslutade majoriteten av attsläppa handredskapsfisket fritt på och i defem . Denna ''reform'' har inneburit storanackdelar för såväl yrkesfiskare som enskilda vattenägare iberörda områden. Den förra regeringen tillsatte en utredningsom hade till uppgift att föreslå åtgärder för att lösa dessaproblem. Den nuvarande regeringen har upplöst dennautredning vilket vi anser är mycket beklagligt.Yrkesfiskets villkorModerata samlingspartiet anser att den framtida svenskafiskeripolitiken måste baseras på det faktum att nuär medlem i EU och omfattas av unionens fiskeripolitik. Detkommer att krävas ett aktivt och engagerat svensktdeltagande inom ramen för EU:s institutioner i syfte attkunna påverka EU:s beslut.En stärkt konkurrenskraft för den svenska fiskerinäringenmåste bli prioriterad i den framtida svenska fiskeripolitiken.Detta gäller främst skattevillkoren, men också utformningenav regler, attityderna till näringen och möjligheterna förnäringen att få insyn i beslutsarbetet. Detta blir extra viktigtp.g.a. de stora strukturförändringar som krävs efteravskaffandet av normprissystemet och gränsskyddet.YrkesfiskaravdragUnder ett flertal år har ett antal motioner väckts i riksdagenom införande av ett yrkesfiskaravdrag. Under föregåendemandatperiod föreslog regeringen i prop. 1993/94:158 attförutsättningarna för ett yrkesfiskaravdrag skulleundersökas. (1993/94:JoU24) ställde sigbakom regeringens förslag. Utskottet förutsatte vidare attregeringen skulle lägga fram de förslag som kunde behövasför att uppnå konkurrensneutralitet i förhållande till andraländer.Den förra borgerliga regeringen utlovade mot slutet avmandatperioden att införa ett yrkesfiskaravdrag och fråganbör därför vidare utredas.Yrkesfisket är en rörlig näring som har stor valfrihet då detgäller var den skall bunkra förnödenheter och bränsle, landasin fångst m.m. Rörelsefriheten har ökat efter inträdet i EU.Moderaterna anser att skattesituationen för svenskayrkesfiskare måste jämställas med villkoren i ochatt ett svenskt yrkesfiskaravdrag av konkurrensskäl börmotsvara det danska yrkesfiskaravdraget. Det danskayrkesfiskaravdraget innebär att varje licensierad yrkesfiskarehar rätt till ett skatteavdrag på perpåbörjad fångsttur med en varaktighet på minst 12 timmar.Avdraget får maximalt göras för 220 dagar.Skatt på fartygsbränslen för fiskefartygI regeringens proposition 1994/95:54 föreslås ennyordning för inköp av skattefria fartygsbränslen för fartyg iyrkesmässig drift. För skepp får fortfarande den grönfärgadeskattebefriade dieseln (energi- och koldioxidskatt) användas.Fartyg som klassas som båtar måste emellertid använda denhögbeskattade ofärgade dieseln för att därefter kvartalsvisansöka om återbetalning av skatten. Då det för ett flertalfiskeföretag med hög dieselförbrukning skulle innebära storalikviditetssvårigheter att ligga ute med stora skattebeloppinfördes i lagen en dispensmöjlighet att fortsatt använda dengrönfärgade skattebefriade dieseloljan.Det har emellertid visat sig att den ofärgade diesel somfiskebåtarna nu måste köpa blir ca 1,50--2,dyrareper liter utöver skatten på mellan 2,42--2,. Dettaberor på att yrkesfiskarnas ekonomiska föreningar gör storarabatterade inköp av den grönfärgade dieseln, vilkenfiskebåtarna inte längre får köpa. Deminsta fiskeföretagen med de lägsta marginalerna drabbasdärför av en fördyring. Lagen om skatt på fartygsbränslenbör därför kompletteras med en möjlighet församtliga fiskefartyg att köpa den grönfärgade lågbeskattadedieseln. Fiskefartygen kan i och med kravet på innehav avsärskilt fartygstillstånd för bedrivande av yrkesmässigt fiskemed lätthet identifieras. Vägledande för beskattningen börvara om fartyget används för yrkesfiske, inte om det klassassom skepp eller båt.EU-medlemskapDå nu utgör en del av den europeiskagemenskapen och därmed fullt ut deltar i den gemensammafiskeripolitiken skapas nya förutsättningar och ställs nyakrav på såväl politiker och ansvariga myndigheter som pånäringen.De utestående frågorna efter medlemskapsförhandlingen,förutom det fortlöpande aktiva deltagandet i att påverka EU:sbeslut i enlighet med svenska intressen, är arbetet att stärkaden svenska fiskerinäringens konkurrenskraft samt att verkaför att erhåller fullt tillträde till Nordsjön.Vad gäller tillträde till okvoterade arter iNordsjön blev svenska fiskare diskriminerade ianslutningsfördraget. Enligt EU:s egen ''acquis'' är detsjälvklart att svenska fiskare skall ha fullt tillträde tillokvoterade arter i . Denna fråga kunde inte lösasinnan den spansk-portugisiska frågan löstes. Därför måstefrågan prioriteras av inom EU-arbetet.Begränsningar av fisketUnder den förra mandatperioden infördes krav påyrkesfiskelicens samt fartygstillstånd för bedrivande avyrkesmässigt fiske. Dessa åtgärder medför attkontrollmöjligheterna ökar så att en långsiktig balans mellanfisketryck och fiskeresurser lättare kan uppnås. Detta ärviktigt på fiskevatten där man saknar en äganderättsbaseradnaturlig begränsning av fisket och där utnyttjandet avnaturresurserna därför kan bli för stort. I första hand börstaten eftersträva att äganderätten över fiskevattnenupprätthålls och skarpare definieras där detta är möjligt.Först i andra hand bör staten använda sig av regleringar föratt kontrollera att fisketrycket inte blir ekologiskt ohållbart.Den borgerliga regeringen arbetade under den förramandatperioden aktivt internationellt med att införa en nyoch långsiktigt hållbar politik för torskfisket i Östersjön.Frågan drevs inom ramen för det för . 20:e session i fickSverige stort gehör för sin politik. Nya regler om krav påselektiva trålar, höjt minimimått, sommarstopp för fiske samtförbättrade kontrollregler infördes. Däremot lyckadesSverige inte få igenom det svenska kravet om maximalt antaltillåtna fiskedagar . Denna fråga måste även ifortsättningen drivas internationellt och inom ramen för deteuropeiska samarbetet. bestämmelser förtorskfisket 1995 kan sägas vara den riktiga vägen för enlångsiktigt hållbar förvaltning av Östersjön.Yrkesfiske efter för är det organ sombeslutar om kvoter för laxfisket i . Vid 1994 årssession beslutades om en minskning av totalkvoten till 500 000 individer. Denna minskning bedömdes somotillräcklig av som beslöt omett ensidigt förbud för svenska laxfiskare att fånga lax frånden till och med den 31 mars 1995.Detta beslut skiljer sig från alla tidigare fiskeripolitiskabeslut genom att fullständigt ge upp möjligheten attmedverka till att skapa internationella överenskommelser.Beslutet innebär en stor utslagning av såväl laxfiskare somberedningsindustri. Därmed hämmas en angelägenutveckling av de skärgårdsområden som berörs. En levandeskärgård förutsätter bofast befolkning och härvidlag utgörfisket en basnäring. Laxfiskarna hade genom olikainvesteringar siktet inriktat på den mest lönsammalaxfiskesäsongen. Att ensidigt straffa svenska laxfiskare föruteblivna förhandlingsframgångar upplevs som en dåliglösning av fiskarena och dessutom djupt orättvis. En sådanlösning sänder fel signaler till fiskarena och försämrarsamarbetsklimatet inför framtida beslut omfångstbegränsningar. har genom sitt besluttotalt bortsett från att analysera det faktum att frånoch med är medlem i EU och att den svenskafiskezonen blir en del av EU:s fiskevatten.Vidare innebär beslut att under hela 1995förbjuda yrkesfisket efter lax utanför de outbyggda älvarnaett yrkesförbud för de yrkesfiskare som bedriver sitt fiske idessa vatten. Beslutet ter sig än mer orättfärdigt föryrkesfiskarna när man tillåter nöjesfiskare attbedriva sportfiske efter lax.Vi anser att inom ramen för EU för skall verka för debegränsningar av totalkvoten för lax som bedöms varanödvändiga på biologiska grunder, bl. a. med hänsyn tillutvecklingen av laxsjukdomen M 74.De av beslutade ensidiga åtgärderna försvenska yrkesfiskare bör däremot omprövas ochersättas med någon annan typ av åtgärd som utarbetas isamråd med näringen.MiljönFisket och fiskevården är beroende av en god miljö. Dettagäller såväl vattenkvalitet som bottenförhållanden. Utsläppav olika slag måste minska. Ett fortsatt arbete med att renautsläppen i luft och vatten är ett oeftergivligt krav. Det räckerhärvidlag inte med enbart svensk rening utan internationelltsamarbete fordras.Internationellt är det viktigt att åstadkomma en kraftigreducering av utsläpp i liksomFinlands utsläpp i . måste varapådrivande i de internationella miljövårdsförhandlingarna.Målet skall vara att utsläppen minskas till den nivå somnaturen tål. Även tippning av muddermassor måsteunderställas stränga miljökrav. Tippning av muddermassorfår ej ske så att det skadar miljön eller förstör fiske- ochreproduktionsplatser.Oljeutvinning i SkagerrakNorge förbereder provborrningar och undersökningar i dennorska delen av i syfte att utvinna olja eller gas.Vår svenska västkust ligger i högriskområdet och kandrabbas hårt vid olyckshändelser med oljeutsläpp. Såvälnorska som svenska fiskare befarar att det som planeraskan medföra obotlig skada som särskilt hårt kan drabbafiskerinäringen. De aktuella områdena sammanfaller till stordel med de viktigaste fiskeplatserna i , inte bara förde norska fiskarna utan i lika hög grad för de svenska ochdanska.Fisket i förvaltas gemensamt av och EU.Enbart i är drygt 1 000 västkustfiskare beroende av fisket i , deflesta av dessa är verksamma här på heltid. Räk- ochhavskräftfisket i området är t.ex. värt närmare 100miljoner kronor. Dessutom tillkommer ett stort fiske eftersill, skarpsill och makrill samt ett rikt urval av bottenlevandearter. Hela den svenska Skagerrakkusten utgör ett oersättligtområde för det småskaliga kustfisket och för kustbornashusbehovs- och nöjesfiske. Mycket av detta kan riskeras omde norska planerna förverkligas.Det finns alltså av såväl miljöskäl som ekonomiska skälanledning att omsorgsfullt bevaka denna fråga, och enligt vårmening får projektet ej medföra inskränkningar i fisket.Allmän fiskevårdsavgiftI budgeten aviserar den socialdemokratiska regeringen ettförslag om införande av en s.k. allmän fiskevårdsavgift. Ensådan avgift skulle enligt ett förslag från Fiskeriverketomfatta alla kategorier fiskande, även yrkesfiskare. Viavstyrker ett sådant förslag.Regeringen har tidigare fastslagit att vattenägarna har detövergripande ansvaret för fiskevården. I våra insjöar ochvattendrag är sportfisket av stor omfattning. En bra ochomfattande fiskevård sker här i fiskevårdsområden. Intäkterfrån fiskekort används till största delen för fiskevård ochfisketillsyn. Ett sådant system bör kunna användas även runtvåra kuster.Enda sättet att skapa bestående resurser för fiskevård är attta tillräckligt betalt för fiskekorten. På alla sätt är det ensundare och riktigare princip att varje fiskevårdsområdeanvänder sina intäkter på bästa sätt för att gynna fisket ochfiskevården. Ingen central insamling och fördelning avpengarna kan bli mer effektiv.Anslag till FiskeriverketVi avstyrker förslaget att öka anslaget till avstatsfinansiella skäl. Vi kan heller inte finna attmedlemskapet i EU innebär en sådan ökning avarbetsuppgifterna att det motiverar denna höjning. EU:sfiskeripolitik blir nu , och det torde innebära ensådan förändring att en omorganisation av verket i stället kaninnebära ytterligare besparingar. Vi anser därför att anslagettill kan minskas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning ommöjligheten att införa ett yrkesfiskaravdrag i enlighet medvad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet för samtliga fiskefartygatt använda lågbeskattade fartygsbränslen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska fiskares tillträde tillokvoterade arter i ,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i internationella fora verka förbegränsningar av fisket,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om yrkesfisket efter lax,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om oljeutvinning i ,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en allmän fiskevårdsavgift intebör införas,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslaget till Fiskeriverket.2