ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02N17 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:94 Exportinsatser för små och medelstora företag, m.m. I propositionen föreslås ytterligare insatser istorleksordningen för att utveckla svenskturism.Turismen är en av våra största näringar och därtill den näring som har denstörsta utvecklingspotentialen. Den täcker hela landet. Den har mångaskickliga och entusiastiska små och stora företagare. Den angår alla på ettpositivt sätt. För näringens utveckling är det viktigt att alla som ärverksamma inom den ser turismen som den framtidsnäring av första rang somden faktiskt är.Turismen är till sin karaktär lokal och decentraliserad. Kontakterna mellankund och produkt måste förstärkas. Det skall vara en direkt kommunikationså långt detta är möjligt. Det är viktigt att strategier utvecklas för detta,vilkainbegriper alla regioners och de små företagens möjligheter. Den nyatekniken erbjuder härvidlag unika möjligheter.När fattade beslut om en ny struktur för den statligaturistpolitiken var det ett strategiskt offensivt beslut. Ett särskilt marknads-föringsbolag, nu kallat , fick i uppgift attmarknadsföra utomlands samt att i detta syfte följa och ta hjälp avden nya informationsteknologin. Den särskilda myndigheten, Turistdelegatio-nen, skall ha policy- och strategiuppgifter för svensk turism och främjasamarbete och samverkan mellan offentlighet och näring.Det är viktigt att de medel som ställs till förfogande används i, och medutgångspunkt från, de små företagens situation och med täckning över helalandet. Det är lämpligt att har samråd medTuristdelegationen i dessa frågor eftersom Turistdelegationens strategiarbeteär av stort intresse härvidlag. Det är också viktigt att medlen kan disponerasäven för insatser inom mera direkt marknadsföring, eftersom det är inomdetta område som de akuta problemen är störst. Dessutom bör detutvecklingsarbete inom IT-sektorn som pågår på vissa håll i ,t ex i , tas tillvara. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om användningen av de nya medlen förteknikutveckling inom turistsektorn.
mot · GJ02N18 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:94 Exportinsatser för små och medelstora företag, m.m. Förslagen i propositionen är en direkt uppföljning avavsiktsförklaringar i tillväxtpropositionen (1995/96:25) ochkan därför tillstyrkas. I tillväxtpropositionen anges docksärskilt (sid 95, tredje stycket) att stimulansen också kanhandla om miljöteknik. Detta har fallit bort i dennaproposition. Miljöteknik är ett strategiskt viktigt område fören långsiktigt hållbar tillväxt. Enligt vår mening är det därförviktigt att svensk miljöteknik får en framträdande plats i deökade statliga exportinsatser som avses genomföras. Dettabör särskilt betonas i instruktionerna till dem som skallgenomföra åtgärderna. Detta bör ge regeringen tillkänna.Finansieringen av åtgärderna avses ske genom omdisposition av anslag istatens budget. Angivelsen av varifrån pengarna skall tas är dock mycket vag:"effektuera besparingar på vissa anslag under tionde huvudtiteln". Vi anser,rent principiellt, att om skall omfördela anslag inom tagen budgetbör den få chansen att väga angelägenheten i det nya eller ökade anslaget motdet som utgår eller minskas. För att kunna göra detta måste det framgåtydligare vad man får avstå ifrån i stället. bör därför uppmanaregeringen att i liknande kommande propositioner tydligare ange hurfinansieringen skall ske. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ge miljöteknik en framträdande plats iföreslagna exportsatsningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten att tydligt precisera hur finansiering skallske.
mot · GJ02N19 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:94 Exportinsatser för små och medelstora företag, m.m. I propositionen föreslår regeringen att åtgärder skall vidtasför att stärka exportmöjligheterna för små och medelstoraföretag. Åtgärderna skall genomföras i samverkan mellanSveriges Exportråd och . Vidareföreslås att tillförs ytterligaremedel till IT-satsning inom turistsektorn. Sammanlagdabeloppet som tillförs är 50 miljoner kronor.Vänsterpartiet tycker det är positivt att regeringen uppmärksammar att detbehövs satsningar på export även för små och medelstora företag. Som bekantkommer de små och medelstora företagen att vara nyckeln till ökadsysselsättning inom den privata sfären, eftersom vi inte kan vänta oss någranya jobb inom storföretagssektorn. Vi anser dock att exporten och företagenmår bäst av att ha assistans från olika aktörer. Det skapar konkurrens mellanaktörerna och därmed förhoppningsvis bättre tjänster. Det ger företagenmöjlighet att få den bästa lösningen. finns ett stort antal konsultföretagsom arbetar med exporthjälp mot små och medelstora företag. Vi ser detdärför som olyckligt att peka ut Exportråd som enda samarbets-partner till ALMI.Vi föreslår att ger regeringen det till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om exportinsatser för små och medelstora företag.
mot · GJ02N20 · 1995-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:50 Clearingverksamhet m.m. Regeringens proposition "Clearingsverksamhet m.m." syftartill att skärpa kraven på clearingorganisationerna - allt för attminimera riskerna och för att få de finansiella marknadernaatt fungera bättre och stabilare. Vi ställer oss positiva tilldessa förslag. Däremot menar vi att det behövs en bredareutredning om verksamheterna på de finansiella marknaderna.Tyvärr vet vi mycket litet om de samhällsekonomiska konsekvenserna avden dagliga handeln med valutor, räntebärande papper och olika derivat. Detekniska formerna för verksamheten har utretts, men de samhällsekonomiskaoch ekonomisk-politiska effekterna är oklara. Uppenbarligen har ett fåtalaktörer på dessa marknader en mycket dominerande ställning. De fyra störstaaktörerna inom valutahandeln omfattade av avistahandeln och avderivathandeln. Totalt omsätter de finansiella marknaderna 100-300 miljarderper dag - bara i Sverige.Aktiviteterna och handelsvolymerna på dessa marknader har naturligtvisdirekt betydelse för penningpolitiken i , för räntenivåerna ochkronkursen. Med tanke på att man i diskuterar att bytaväxelkursregim borde dessa förhållanden och samband ges störreuppmärksamhet, särskilt med tanke på det starkt negativa tryck som den fastakronkursen utsattes för första år. menar attregeringen borde ta initiativ till en utredning om sambanden mellanaktiviteterna på de finansiella marknaderna, riskerna och förutsättningarna förpenningpolitiken vid olika växelkursregimer. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning ompenningpolitikens förutsättningar vid olika växelkursregimer, särskiltavseende förhållandena på de finansiella marknaderna.
mot · GJ02N21 · 1995-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:50 Clearingverksamhet m.m. Det är bra att bestämmelserna om clearingverksamhetutvidgas och moderniseras. De finansiella marknadernautvecklas snabbt och det är viktigt att lagstiftningenutvecklas parallellt.En effektiv clearingverksamhet är av stor betydelse för den finansiellamarknadens funktion. Dålig konkurrens, byråkrati och tyngandeadministration kan motverka den nödvändiga effektiviteten. Lagstiftningenmåste därför utformas så att konkurrensen inte hämmas eller byråkratinväxer. Regleringar bör inte införas om effekterna inte är utredda eller kända,vilket bl.a. påpekar i sitt remissvar. Clearingverksamhetavseende betalningar inklusive valuta bör därför inte omfattas av dettillståndskrav som föreslås i propositionen.Finansinspektionen har i sitt remissvar velat mildra restriktionerna förclearingorganisationernas sidoverksamheter. förekommer det att börs-och clearingverksamhet bedrivs i samma bolag. Enligt vår mening är detviktigt att detta är möjligt även i fortsättningen. Det är onödigt att genompolitiska beslut öka hindren för detta eftersom det knappast är tänkbart att ettbolag kan bedriva en sådan grannlaga verksamhet som clearingverksamhetutan fullt förtroende från kunderna. För att full klarhet skall råda på dennapunkt bör restriktioner som hindrar clearingorganisationer från att samtidigtbedriva börsverksamhet inte införas.Den begränsning som föreslås av VPC:s skadeståndsansvar bör integenomföras så länge VPC har ett monopol enligt aktiekontolagen. En sådanbegränsning medför en snedvridning av konkurrensen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillståndskrav,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sidoverksamheter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om VPC:s skadeståndsansvar.
mot · GJ02Sk13 · 1995-11-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:87 Lag om skatt på naturgrus Enligt vad som framgår av propositionen har efterfrågan påbergkrossmaterial ökat markant . Dennatendens bekräftas också av de beräkningar som Sverigesgeologiska undersökning har gjort. Dessa visar på attnaturgrusanvändningen vid produktionen av ballast sedan1987 minskat med . harbergkrossanvändningen stigit till 35 procent.Statens naturvårdsverk har i aktionsprogrammet Ett miljöanpassat samhällesom delmål ställt upp att berg skulle svara för avballastproduktionen.Alla tecken tyder därför på att gällande riktlinjer för hushållning mednaturgrus är fullt tillräckliga. Den kontinuerligt sjunkande användningen avnaturgrus torde vara ett utslag av det personliga ägaransvaret att hushålla medändliga naturresurser.Med hänsyn härtill kan införandet av en grusskatt få helt andra effekter,eftersom staten slår undan benen för det personliga ägaransvaret sombevisligen givit resultat.Remissinstanserna visar en splittrad bild. geologiska undersök-ning, näringens företrädare samt LRF avstyrker förslaget. Riksrevisionsverketär tveksamt till om en skatt utgör ett lämpligt sätt att minska användningen avnaturgrus. är lika tveksamt eftersom kontrollen avefterlevnaden av lagstiftningen kommer att bli problematisk.Det finns således inga klara argument för att en skatt skulle leda till enminskad användning av naturgrus. Regeringens förslag är snarare ett uttryckför att skapa ytterligare beskattningsunderlag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om införande av skatt pånaturgrus i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GJ02Sk17 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:57 Vissa punktskatte- och tullfrågor Regeringen föreslår bl.a. ändringar i lagen om alkoholskatt.Regeringen vill höja skatten på folköl för att motverka densänkning av detaljhandelspriset som sänkningen avmervärdesskatten på livsmedel medför.Moderata Samlingspartiet motsatte sig sänkningen av mervärdesskatten pålivsmedel från till , till förmån för sänkta arbets-givaravgifter och andra tillväxtbefrämjande åtgärder. När nu regeringen väljermetoden att höja alkoholskatten för att motverka sänkningen avmervärdesskatt på folköl kan vi inte ställa oss bakom detta förslag. Detinnebär en ny skattehöjning utöver alla tidigare. har i övergångs-bestämmelser med EU fått möjlighet att tillämpa en lägre skattesats förfolköl. Vi bedömer det som sannolikt att skattesatsen för öl i ettEuropaperspektiv snarare kommer att sänkas än höjas på . Mot denbakgrunden är det därför inte motiverat att höja skatten som regeringenföreslår.Vi ser en omfattande gränshandel där svenskar köper sitt ölutomlands. Den ökade införseln av öl från och har ihuvudsak drabbat folkölet. I är nedgången i folkölsförsäljningen enligt uppgifter från de stora bryggerierna. I hela landet harförsäljningen , t.o.m. september, gått ned med 3 procent.Just nu finns en övergång till konsumtion av starkare öl. Höjningen avskatten på folköl torde riskera accentuera den utvecklingen ytterligare, medanen lägre skatt på folköl kan styra över konsumtionen till ölsorter med lägrealkoholhalt.En skattehöjning ger felaktiga signaler till allmänheten. Höjda svenska öl-skatter gör det ännu lönsammare att handla utomlands. Både ur statsfinansielloch näringspolitisk synpunkt riskerar därför detta förslag att motverka sittsyfte.Lagtexten är i denna del inte separerad från övriga förslag till lagändringaravseende alkoholskatten. Det torde därför ankomma på utskottet att utformalagtexten på ett sådant sätt att uppräkningen av alkoholskatten på folkölförändras efter samma principer som övriga ändringar i lagen om alkohol-skatt, utan den extra uppräkning som syftar till att motverka sänkningen avmervärdesskatten på livsmedel. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår propositionen i den del som avser den extrahöjningen av alkoholskatten för folköl i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GJ02Sk21 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:102 Vissa mindre ändringar i kommunalskattelagen m.m. I proposition 1995/96:102 föreslår regeringen bl.a. att avdragför kostnader för resor med bil mellan bostad och arbetsplatsskall medges med per mil även vid taxering.Enligt vår uppfattning är den föreslagna avdragsrätten för lågt tilltagen. Detgrundar vi bl.a. på att den verkliga kostnaden, i de allra flesta fall, är högreför den som tvingas använda privat bil för transport till och från arbetet. Demänniskor som drabbas särskilt hårt är de som har lång resväg och saknarkollektiva transportmöjligheter. Dessa skäl ligger till grund för vårt förslagatthöja avdragsbeloppet med per mil till per mil.Vidare anser vi att den ersättning som utgår för användning av egen bil vidtransport till och från arbetet är ringa tilltagen i förhållande till deförmånligavillkor som gäller för dem som har förmånsbil. Förmånsvärdet grundar sigidag på en schablon som innebär att förmånsbeskattningen är ,oavsett körsträcka. Schablonen motsvarar en klart lägre körsträcka än densom är genomsnittlig för förmånsbilsinnehavarna. Detta får till följd attförmånen ökar i värde ju mer bilen körs. Det har ytterligt negativakonsekvenser för miljön. I övrigt och i allt högre grad värnas miljön genomden utökade användningen av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Detfinns belagt att det omvända incitamentet ger negativa effekter på hur mycketoch på vilket sätt dessa bilar används.Med utgångspunkt i den svenska bilindustrins konkurrenskraft anser vi attdagens omedelbara knytning av förmånsbilsvärdet till nybilspriset kanifrågasättas. För att stimulera förnyelsen av bilparken bör en förändring avförmånsbilsbeskattningen också kunna finansiera en höjning av bilskrotnings-premien. En förändring av förmånsbilsbeskattningen skall även finansiera vårföreslagna höjning av avdraget för användning av privat bil vid transportmellan bostad och arbete. Förmånsvärdet bör i högre utsträckning knytas tillden privata körsträckan av de skäl vi tidigare anfört.Frågan ligger redan på regeringens bord tillbaka, och medanledning av att regeringen utlovat ett skyndsamt regeringsförslag ser vi detsom angeläget att ges tillfälle att ta del av ett sådantförslag. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt till avdrag för kostnader för resor med privat bil mellanbostad och arbetsplats för anvisar per mil utövervad regeringen föreslagit eller således per mil.
mot · GJ02Sk22 · 1995-11-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:109 Skattelättnad för riskkapital, m.m. Avdragsrätt för vin och spritvid representationDet är utomordentligt viktigt att den restriktivaalkoholpolitiken fullföljs. Vi måste visa solidaritet med demsom inte har kontroll över sin egen alkoholkonsumtion.Staten bör inte med skatteavdrag subventionera vin- ochspritkonsumtion. Inga vägande skäl har framförts för dettaförslag. Förslaget kan tvärtom uppfattas som en uppluckringi nuvarande restriktiva lagstiftning, vilket skulle ge heltfelaktiga signaler i den alkoholpolitiska debatten. Av dessaskäl avvisar vi regeringens förslag att kostnader för vin ochsprit skall få inräknas i avdragsramen vid representation. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget att kostnader för vin och sprit fårräknas in i avdragsramen vid representation.
mot · GJ02Sk24 · 1995-11-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:109 Skattelättnader för riskkapital, m.m. I propositionen föreslår regeringen åtgärder som avsesunderlätta riskkapitalanskaffningen för företag i syfte attfrämja tillväxten genom att bl. a. nästan halvera avdragsgilltbelopp för representation men tillåta avdrag förvin- och spritrepresentation.Sveriges alkoholpolitik bygger enligt upprepade beslut på ensocial inriktning utan glorifiering av alkoholen och dess effekter. Densvenska politiken erkänner totalkonsumtionsmodellen och därav följer be-gränsningar av alkoholkonsumtionen av sociala skäl och av folkhälsoskäl.Som en vidare konsekvens härav har vidare utlovat FN genom besluti () att minska den totala alkoholkonsum-tionen . För att förverkliga beslut och mål har underbyggtpolitiken med tydliga signaler till allmänheten om restriktivitet. Ett inslag idessa åtgärder har varit att inte tillåta redovisat minskat skatteunderlag p. g. a.alkoholkonsumtion.Riksdagen har vid upprepade tillfällen noterat de samhällsekonomiskakostnaderna som alkoholkonsumtionen beräknas medföra för folkhushållettill årligen.Även har med samma grundmotiv understrukitsåväl det alkoholpolitiska innehållet som effekterna för statskassan av enrestriktiv hållning, genom att inte medge momssänkning på folköl i sambandmed reduktionen av utgående moms på livsmedel.När avdragsmöjligheten för alkohol vid representation togs bort i slutet av1970-talet beräknades skatteunderlaget till c:a . Det kanrimligen antas inte ha minskat . Att nu återinföra en avdragsrättsom av sociala skäl tidigare slopats synes inkonsekvent och fel.Det är därför redan av statsfinansiella skäl fel att åter införa avdragsmöjlig-heten, även om skälet skulle vara att en smärre administrativ förenkling iföretagens redovisning eventuellt kan uppnås. Den största förenklingseffektenuppnås emellertid om samhällets signal om att helt avstå från alkoholförtäringockså i representationssammanhang kvarstår.Det är av samhällsekonomiska skäl viktigt att inte på något sätt bidra till attstimulera alkoholkonsumtionen, t. ex. genom att i praktiken minskaskattebelastningen.Det är som ovan anförts vidare av alkoholpolitiska skäl ett överraskandeoch ologiskt steg att medge skatteavdrag för vin- och spritrepresentation.Det är svårt att se att regeringens åtgärd att näst intill halvera representa-tionsavdraget för mat, men införa avdragsrätt för riskfyllda alkoholdrycker,väsentligen skulle öka tillgången till riskkapital eller i övrigt i påtaglig månvällovligt gynna tillväxten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår propositionen i den del som avser att kostnaderför vin och sprit skall få ingå i avdragsramen för representation.
mot · GJ02Sk26 · 1995-11-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:109 Skattelättnad för riskkapital, m.m. beslutade i bred enighet att slopaföretagens rätt till avdrag vid inkomstbeskattningen förkostnader för spritdrycker och vin. Skatteutskottetmotiverade i betänkandet sitt bifall till regeringensproposition bl. a. så här:"Att den slopade avdragsrätten skulle medföra några direkta alkohol-politiska verkningar har aldrig föresvävat utskottet. Motiveringen tillslopandet är närmast att funnit det stötande att vid representationmedge avdragsrätt också för spritdrycker och vin som riksdagenangivit en begränsning av den alltför höga konsumtionen som målsättning föralkoholpolitiken och uttalat sig för en offentlig spritfri representation. "Dessa argument har alltjämt giltighet. Målet för alkoholpolitiken är fort-farande att begränsa den alltför höga konsumtionen. EU-medlemskapet för-svårar användningen av vissa alkoholpolitiska instrument. Att nu medge attkostnaderna för spritdrycker och vin får ingå i underlaget för representa-tionsavdrag är fortfarande en felaktig signal. Att skattesubventionera alkohol-konsumtion är principiellt fel.Vi föreslår därför att regeringens förslag till ändring av punkt 1 i anvis-ningarna till 20 § i kommunalskattelagen kompletteras med en mening avföljande innebörd: Avdrag medges inte i något fall för utgifter för sprit-drycker och vin. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt , med bifall till regeringens förslag till lydelse av punkt1 i anvisningarna till 20 § kommunalskattelagen, tillfogar följandetext: medges inte i något fall för utgifter för spritdrycker ochvin.
mot · GJ02So8 · 1995-11-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:99 Spris fortsatta verksamhet I propositionen föreslår regeringen att formerna för Sprisverksamhet skall förändras och att skall anvisaytterligare till Spris verksamhet /96.Regeringen och landstingsförbundet har kommit överens om att förändraformerna för Spris verksamhet. skall Spriombildas till en allmännyttig ideell förening. Finansieringen av föreningenskall ske med dels statsbidrag på nära , dels medbidrag från landstingsförbundet med lika mycket. Avtalet om förändringensträcker sig fram - d.v.s. . Det innebär att statenförbinder sig att till den ideella föreningen betala ut 120 miljoner kronortotalt.Det statsfinansiella läget är fortfarande ansträngt och kommer så att varaunder en överskådlig tid. Vår utgångspunkt är att all statlig verksamhet måsteses över och omprövas. I fråga om Sjukvårdens och socialvårdens planerings-och rationaliseringsinstitut, Spri, anser vi att statens engagemang skallavvecklas . Spris största kund ärlandstingen. Det är ingen hemlighet att landstingen i allt större utsträckninganvänder sig av helt fristående konsulter för att utvärdera den egnaverksamheten. Det är en positiv utveckling, men det innebär att Spri förlorarallt mer av sin roll. Om landstingen önskar ha en organisation som samordnarutvärdering och planering står det dem naturligtvis fritt. Statens engagemangär dock onödigt. Spris verksamhet sammanfaller t.ex. delvis medSocialstyrelsens. Man gör helt enkelt samma saker. Därför bör statensfinansiering av Spri upphöra.Vi avvisar därför också förslaget om att anvisa ytterligare 2,5 miljonerkronor till Spri för /96. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1995/96:99 i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens engagemang i Spri.
mot · GJ02T29 · 1995-11-09 00:00:00 — med anledning av prop. I propositionen föreslås att skall upphäva tidigarebeslut om att bolagisera produktionsdivision.Riksdagen beslutade (prop. 1993/94:180 bet. 1993/94:TU32,rskr. 1993/94:387) att skulle ombildas till ettav staten helägt aktiebolag . fattade beslut ombolagisering av är en angelägen reform som ejbör uppskjutas. bör därför avslå propositionen så att tidigarefattade beslut kan fullföljas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1995/96:91.