ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Ub697 · 1995-01-25 00:00:00 — beslutade, våren l991, att grundutbildningeninom högskolan skulle byggas ut . När denborgerliga regeringen verkställde detta beslut kom en allt förliten andel av de nya platserna att förläggas på de mindrehögskolorna.Denna bristande satsning på de mindre högskolornadrabbade i särskilt hög grad Högskolan iTrollhättan/som är landets minsta. Likaså blevsatsningen på forskning vid de mindre högskolorna allt förbegränsad vid beslutet för innevarande treårsperiod.Högskolan i har stor betydelse förden högre utbildningen i , vilket ävenomfattar glesbygd i norra och . Dennaregion har genom de senaste årens strukturomvandlingförlorat av arbetstillfällena i industrin. Regionen hardärför en arbetslöshet som är en av de högsta i landet.För att återskapa de förlorade jobben i Fyrstadsregionenkrävs betydande satsningar på utbildning ochkompetensutveckling. / Uddevallahar alltför begränsade resurser för att kunna säkerställaen god akademisk miljö samt tillgodose behoven av högreutbildning och forskning i regionen.Trots högskolans begränsade resurser har storaansträngningar gjorts för att tillgodose efterfrågan på bådegrundutbildning samt fort- och vidareutbildning. En ickeoväsentlig kostnad faller också på den nödvändigaförändring som ligger i att omvandla tvååriga program tilltreåriga, åtgärder som drabbar ekonomin vid en litenhögskola extra hårt.Enligt vår mening bör ,som är minst därför att den inrättades senare än alla andra,byggas ut till samma storlek som andra jämförbararegioners högskolor. En sådan uppbyggnad bör, bådebeträffande grundutbildning och forskning, påbörjas underdet kommande budgetåret.I budgetpropositionen föreslår regeringen en ytterligareutbyggnad av antalet studerande vid högskolorna.Fördelning på högskolor av dessa platser kommer att skefebruari 1995 varvid en stor del föreslås lokaliseras tillmindre och medelstora högskolor.Vid denna utläggning måste stor vikt läggas vid såvälFyrstadsregionens höga arbetslöshet och stora behov avutveckling som kritiken mot högskolans storlek. Vi föreslårdärför att l995/96 tillförsresurser för minst ca 300 nya utbildningsplatser(helårsplatser). Kostnaden /96 beräknas till drygt 9miljoner kronor. 1996/97 bör ytterligare fasta platsertillföras.Regeringen anför i budgetpropositionen att ''det är viktigtatt resurserna för forskningsstödjande åtgärder successivtökas'' och föreslår en förstärkning om 10 miljoner kronor.Vi föreslår att av dessa tillförs Högskolan iTrollhättan-Uddevalla. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt utbyggnad av högskolani ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelning av ytterligare resursertill högskolan i nästa budgetår,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelning av medel förforskningsstödjande verksamhet vid högskolan i .
mot · GI02Ub700 · 1995-01-25 00:00:00 — de gröna anser, att utbildning och forskning iekologiskt byggande mer påtagligt bör införas iarkitektutbildningen.Förändrat byggandeSverige har en unik byggnadstradition med stora skillnaderi förutsättningarna mellan norr och söder, vi har en välutvecklad kunskap vad gäller material och konstruktion. Vihar också en välrenommerad arkitektutbildning, somproducerar arkitekter inte bara med tekniska och estetiskainsikter utan också med ett växande intresse för detkretsloppsanpassade byggandet. Dagens syntetiska ochpetroleumbaserade, sammansatta material ifrågasätts(plasten har redan blivit ''diskvalificerad'' som byggmateriali de flesta sammanhang) och efterhand som de biologiskamaterialen efterfrågas, blir den nygamla kunskapen omekologiskt byggande allt viktigare. Det är en allmäntaccepterad ''sanning'' att vi måste byta materialbas isamhället, inte minst när det gäller hus och andrabyggnationer, om vi skall hävda det uthålligakretsloppssamhället.Nödvändig utbildning och forskningArkitektutbildningen har tyvärr ett alldeles för svagtinslag av just ekologi. Det behövs lärartjänster ochen professur och en lektorstjänst behöver också inrättas föratt forskningen skall kunna etableras och utvecklas. Det ärsjälvklart att ekologiutbildningen också skall ha ett stortutrymme i civilingenjörsutbildningarna. Utan sådan kunskapoch forskning står vi nakna inför de gigantiska uppgifter somväntar alldeles runt hörnet. de gröna vill satsa påen stor miljö- och hälsosanering av vår bebyggelse, samtidigtsom vi kräver att all nybyggnation skall göras utifrån strängaekologiska byggnadskrav. I andra motioner lyfter vi frambehovet av ett tydligt ekologiskt byggnadsbegrepp,miljöklassning av hus, återkommande kvalitetskontroller avhus, krav på selektiv rivning m.m. Vi föreslår att regeringenger det nya kanslersämbetet i uppdrag att verka för att deföreslagna tjänsterna inrättas vid arkitekthögskolorna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utbildning ochforskning i ekologiskt byggande mer påtagligt etablerasinom arkitekt- och byggnadsingenjörsutbildningarna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av lärartjänster medinriktning mot miljösäkert byggande ochkretsloppsanpassning vid de tre arkitekthögskolorna,3. att hos regeringen begär inrättande av enprofessur med inriktning mot ekologiskt byggande ochkretsloppsanpassning.
mot · GI02Ub701 · 1995-01-25 00:00:00 — ExamensrättDet finns många fristående i precissom i övriga . I finns även waldorfpedagogiksom valmöjlighet inom den kommunala grundskolansverksamhet.För att få undervisa utifrån waldorfpedagogisk metodikkrävs waldorflärarutbildning. Denna utbildning finns ej atttillgå inom den statliga lärarutbildningen utan måste sökasvia de fristående waldorfseminarierna inom eller utomlandet.Waldorfseminariet i har hos regeringen ansöktom examensrätt. Denna ansökan inlämnades ochär ännu ej prövad. Så länge ett positivt beslut om examensrättej föreligger har seminariet ingen möjlighet att ansöka omstatsbidrag.BidragSituationen är absurd. Lärarstuderande påwaldorfseminarium erhåller studiemedel men får ej examenoch skolan inget statsbidrag. Detta borde rättas till så snabbtsom möjligt. En prövning av examensrätt kan inte få ta hurlång tid som helst.När frågan om examensrätt väl är avgjord kommer det attta ytterligare tid att få ansökan om statsbidrag prövad.Eftersom handläggningen dragit ut behöver skolanför innevarande läsår ett bidrag på så att befintlig lärarutbildning kan fullföljas.Det är stor efterfrågan på waldorflärare och de som blirfärdigutbildade blir erbjudna arbete omgående. Därför voredet synnerligen olyckligt om de som befinner sig i utbildningidag får avbryta sina studier. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att prövning av examensrätt förKungälvs Waldorfseminarium påskyndas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett bidrag betalas ut tillKungälvs Waldorfseminarium dock senast vid godkännandeav examensrätt.
mot · GI02Ub704 · 1995-01-25 00:00:00 — Den informationsteknologiska utvecklingen har tillförtutbildningssamhället nya och mycket intressanta tekniskametoder för att distribuera utbildning. Inte minst län somSödermanland, med sin låga andel högskoleutbildade, har allanledning att utveckla den tekniken. iSödermanland har tillsammans med högskolaoch i samt kommunerna redaninlett ett mycket intressant arbete med att starta s.k.Lärcentra i kommuner och stadsdelar.Med lärcentra kan all form och alla nivåer av utbildningdistribueras på ett sätt som ger nya grupper möjligheter attta del av kurserna. Det gäller dels i allmänhet grupper därstudietradition saknas, men kanske i synnerhetkvinnor/mammor, som har svårt att flytta för att gå påutbildningar. Dels kan utbildningen genomföras på en platsi närheten till hemmet, vilket är viktigt för dem som har svårtatt flytta, dels kan utbildningen genomföras på en plats sominte avskräcker från att ta ett så stort steg som att studeravidare.I ett lärcentrum kan olika utbildningsnivåer samsas på ettenkelt sätt. Dessutom kan centrat användas som lokaltkunskapscenter för näringslivet. Med den tekniskautrustningen kan den snabbt ökande volymen av databasernås även av små företag. Dessutom kanvideokonferensanläggningar användas såväl förundervisning som för näringslivskontakter.Det finns därför stor anledning--såväl ur utbildningspolitisk som näringspolitisk synpunkt--att med olika medel stimulera lokala aktörers initiativ attstarta lärcentra.Södermanlands län har i förhållande till övriga riket en lågandel övergång från gymnasieskola till högskola. Omväntkan sägas, att det indikerar en ovanligt stor potential för ökadrekrytering till en expanderad och kvalitetshöjd högskola.Behovet av högutbildad arbetskraft och forskning ärsärskilt stort bland företag som arbetar i internationellkonkurrens. Detta gör satsningar på högre utbildningangelägna i . Med den nya teknikensmöjligheter kan en målinriktad satsning också ge snabbaresultat. Ur fördelningspolitisk synpunkt är detta naturligtvissärskilt angeläget, eftersom en jämnare fördelning avutbildningsresurserna förmodligen är en av de viktigasteförutsättningarna för en rimligare fördelningspolitik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att inom ramen för denframtida utvecklingen av högskole- och vuxenutbildningstimulera utvecklingen av s.k. lärcentrum.
mot · GI02Ub708 · 1995-01-25 00:00:00 — Behovet av såväl högre utbildning som forskning påuniversitet och högskolor ökar. finns en ganskavidlyftig flora av mindre högskolor utanför universiteten runtom i landet, i huvudsak för utbildningsändamål. Kraven påatt också knyta forskning till dessa ökar. Prognoser pekar påatt den här utvecklingen kommer att fortsätta.Det här pekar på att tiden är mogen för åtminstone ett nyttfullskaligt universitet i landet. Förmodligen två inom en 10-årsperiod.Ser man till geografin, utbildningsnivån och den regionalautvecklingen bör ett första nytt universitet lokaliseras tillSundsvall vars högskola ingår i ett nätverk med främstÖstersund (). Detta nätverk bör utgöra basenför ett nytt universitet.Ett universitet med som huvudort kan medfördel ges en profil med inriktning på miljö och information.Det är expansiva branscher inom teknik och näringsliv, ochredan nu är såväl naturvetenskap som journalistikprofilämnen på Mitthögskolan.Ett beslut om universitet till nu skulle leda effektivare och mer rationell kraftsamling av den naturligtpågående utbyggnaden av högre utbildning och forskning ilandet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt i enlighet med vad som anförts i motionenbeslutar att ett nytt universitet skall inrättas och lokaliserastill .
mot · GI02Ub709 · 1995-01-25 00:00:00 — i måste flytta. Nuvarandelokaler är gamla, trånga och otillräckliga. Lokaliseringen avframtidens lärarhögskola har diskuterats i flera år.I de diskussionerna har funnits med som ettalternativ. Här finns en tomt vid vattnet och i direktanslutning till pendeltåget. Den ligger i Östertälje, benämnsIgelstatomten och är tillräckligt stor för att en samladlärarhögskola skulle få plats. Restiden från StockholmsCentral är . går tågen , menen utökning till kvartstrafik är planerad. I finns enav mest uppmärksammade arkitekter, . I ett samarbete med honom skulle här kunnaskapas något enastående och unikt. Dessutom finns TomTits, en experimentverkstad med naturvetenskapligaklurigheter, mycket välbesökt och uppskattad av skolor i helaMellansverige. Till detta kommer en varierad natur ianslutning till tomten med möjligheter till undervisning avde blivande lärarna ute i det fria. Detta är något som stundtalssaknas i lärarutbildningen, ofta beroende på frånvaro avnaturområden vid lärarhögskolorna.Lokaliseringen av den nya bör enligt minuppfattning lösas inom ramen för den nya högskolan påSödertörn och placeringen bör bli i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokalisering av den nyalärarhögskolan i inom ramen för nya högskolanpå och att placeringen bör bli i .
mot · GI02Ub710 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringen föreslår i proposition 1994/95:100 bil. 9 4.3.2att utbildningsbidrag återinförs som finansieringsform fördoktorander.Sedan 1 juli 1993 har inte några nya utbildningsbidrag fåttbeviljas utan enbart doktorandtjänster. Eftersomdoktorandtjänsterna, med sina bättre sociala förmåner ochhögre ekonomiska nivå, är dyrare än de tidigareutbildningsbidragen, har vid oförändrade anslag färreforskarstuderande kunnat beredas studiefinansiering. Dettainnebär i praktiken att forskarstuderandena varit hänvisadetill att själva bekosta sin utbildning genom förvärvsarbete vidsidan av studierna eller genom att ta ytterligare studielån,utöver de studielån man haft från sin grundutbildning, ofta istorleksordningen en kvarts miljon kronor. Det säger sigsjälvt att detta verkat återhållande på vilja och förmåga attfullborda studierna och disputera. Den avstatsmyndigheterna eftersträvade effektiviseringen ochökade genomströmningen av forskarstuderande somdisputerar har omöjliggjorts.Att det statsfinansiella läget inte medger att det tillskjutsytterligare medel till doktorandtjänsterna är ett faktum, menregeringens förslag att återgå till de tidigareutbildningsbidragen är varken den enda eller den bästalösningen på problemet. Utbildningsbidragen har storanackdelar: de utgör under hela den fyraåriga studietidensamma låga ekonomiska ersättning, ger inte skydd vidsjukdom och utgör ingen tjänst, med den studiesocialatrygghet det innebär.Ett bättre förslag är att låta finansieringsformen fördoktorander utgöra en trappa, där innebärstudier med villkor liknande utbildningsbidrag, och de bådasenare åren innebär studier med villkor liknande endoktorandtjänst.Att på så vis successivt förbättra förhållandena fördoktoranderna skulle ge tillräckligt mått av ökande socialtrygghet, ekonomisk motivation och morot. Eftersom förstaåret oftast innebär litteraturstudier, som många läserparallellt med sitt tidigare förvärvsarbete, innebär inteutbildningsbidragets lägre ekonomiska nivå en oöverstigligklyfta. Den som har ett ansvar att försörja en familj kan alltsåunder acceptera en väsentligt lägre ekonomisk nivåinför utsikterna att de båda senare åren ha en normaldoktorandtjänst med dess tryggare och bättre villkor. Detekonomiska avbräcket kan kompenseras genom att man läserin litteraturen parallellt med tidigare förvärvsarbete, genomatt man har gjort besparingar i förväg osv.Skulle alla fyra åren innebära enbart de villkor somutbildningbidraget utgör, blir det omöjligt för den som bildatfamilj att våga, och i praktiken förmå, att ägna sig på heltidåt forskarstudier. Män med goda ekonomiska möjligheterskulle gynnas, kvinnor och de som har sämre ekonomiskamöjligheter skulle missgynnas, oberoende av fallenhet förforskarstudier. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en finansieringsform för doktorandersom i en trappa successivt övergår från de villkor som gällerför utbildningsbidrag till de villkor som gäller fördoktorandtjänster.
mot · GI02Ub713 · 1995-01-25 00:00:00 — är den yngsta ochminsta högskolan inom gruppen mindre och medelstorahögskolor. Sedan starten har verksamheten utvecklatssnabbt. Den har kommit att bli en viktig resurs förhela regionen.Detta kontsaterar regeringen också i budgetpropositionenoch man skriver: ''Efterfrågan på utbildning har varit god tillnästan alla utbildningar liksom examinationen. Fortbildninghar bedrivits i väsentlig omfattning.'' (Proposition1994/95:100 bilaga 9 sid 213--214. ).Den region som /verkari, samt och , är enregion som brottas med flera tunga problem. Problemen ärså omfattande att regeringen beslutat att hela regionen börkomma ifråga för stöd ur EU:s strukturfonder.Utbildningsnivån i regionen ligger också underriksgenomsnittet. Satsningar på utbildning ochkompetensutveckling bör i detta sammanhang ses som enmycket viktig strategi.Mot denna bakgrund är det viktigt att Högskolan iTrollhättan/ges möjlighet att forstätta sin positivautveckling. För att det skall vara möjligt krävs satsningarsom möjliggör en utbyggnad som gör att Högskolan iTrollhättan/i vart fall kommer upptill samma nivå som högskolorna i och Halmstad.Utvecklingsmöjligheterna för Högskolan iTrollhättan/är dock begränsade med denmedelstilldelning som gäller för perioden --96. För attmöjliggöra en fortsatt utveckling krävs enligt högskolansbedömning en höjning av takbeloppen med 8 miljonerkronor till 67,1 miljoner kronor.I budgetpropositionen föreslår regeringen att detutbildningsuppdrag som gäller för treårsperioden /94--1995/96 bör utgöra en bas för planeringen av verksamhetenunder resten av perioden. Regeringen aviserar dock att manavser att återkomma med förslag om fördelning avvissa extra tillkommande medel för utbildning av studenter.Av den aviserade förstärkningen på mellan 16 000 och 17 000 platser kan säkert en del kan fördelas tillTrollhättan/. En sådan förstärkning representerardock en tillfällig förstärkning och den kan således inte utgöraen grund för en långsiktig utveckling.Högskolan i /bör med hänvisning tillbehovet av att säkretställa en rimlig utvecklingsmöjlighet förhögskolan därför ges utökade anslag för grundutbildning /96. Högskolan har bedömt att en sådanexpansion borde ligga på en nivå om minst 300 fastahelårsplatser. Satsningen skulle kräva ett mertillskott pådrygt 9 miljoner kronor.Som anges ovan finns det skäl som motiverar en sådanutökning av anslagen till /Uddevalla.Med hänsyn till det ansträngda statsfinasiella läget bör dockdet extra tillskottet begränsas till 200 fasta platser till enkostnad av ca . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regringen till känna vadi motionen anförts om /,2. att till //96 anvisar utöver regeringens förslag eller således .
mot · GI02Ub714 · 1995-01-25 00:00:00 — Den sociala snedrekryteringen till högre studier har, trotsen serie utbildningsreformer, förändrats endast marginellt desenaste 25 åren. En utredning som presenterades 1993 (SOU1993:85) visar att det är stor skillnad mellan olikasamhällsklassers benägenhet att fortsätta studera på detraditionella universitetsutbildningarna. Utredningen visadebland annat att av barn till högre tjänstemän fortsätter till högre studier,medan av barnen till okvalificerade arbetare gör detsamma.Tittar man på enstaka utbildningsinriktningar visar det sigatt den sociala snedrekryteringen är än mer genomgripandei vissa fall.Den sociala snedrekryteringen är ett betydandesamhällsproblem utifrån flera aspekter. Den tydliggör deindividuella orättvisor som finns i vårt samhälle där barnslivschanser avgörs av de omständigheter de fötts till. Omman dessutom anser att studiebegåvning inte följer medursprung i samhällsklass så innebär snedrekryteringen attresurser inte används på bästa sätt. Om utbildning också germakt och inflytande så förstärker snedrekryteringen ocksåskillnader i makt och inflytande mellan olika grupper isamhället.I utredningen påpekades vikten av att man ser till helautbildningssystemet när man funderar över åtgärder, intebara koncentrerar sig på de år när unga människor väljer attsöka eller inte söka till högskolan. Ingen uppföljning avutredningen har skett.I regeringens proposition 1994/95:100, bilaga 9,uppmärksammas snedrekryteringen till högre studier.Regeringen skriver att den ovan nämnda utredningen visatatt det sociala ursprunget är av avgörande betydelse för ungamänniskors utbildningsval. Man påpekar även vikten av attdiskussionen om skolans inre arbete inbegriper frågor somgäller undervisningens sätt att fungera i detta socialaperspektiv. Regeringen aviserar att en kommitté skalltillsättas som skall följa och stimulera skolans inre arbete.Vi menar att det är av största vikt att frågan om den socialasnedrekryteringen ses i ett sammanhang för helautbildningssystemet och att åtgärder föreslås förgrundskolan och gymnasieskolan såväl som för högskolan.Den av regeringen föreslagna kommittén kommer antagligeninte att ha ett sådant brett uppdrag. Därför börutbildningsdepartementet få i uppdrag att på lämpligt sätttillsätta en samrådsgrupp med uppgift att föreslå ochsamordna konkreta åtgärder i hela utbildningssystemet medsyfte att motverka snedrekryteringen till den högreutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den sociala snedrekryteringen till högreutbildning.
mot · GI02Ub716 · 1995-01-25 00:00:00 — Det traditionella industrisamhället håller till stor del på attersättas av ett nytt informations- och kunskapsinriktatsamhälle, där utbildning och forskning spelar en allt störreroll. Med kunskap avses både yrkesfärdighet av alla de slagoch förmågan att förstå de större perspektiven i tillvaron. värld där avstånden krymper och hjulen rullar alltsnabbare blir förmågan till förnyelse allt viktigare. Dettaförutsätter gedigna baskunskaper, nyfikenhet och ständigtlärande.Högskolan i /är en ung högskola isnabb och dynamisk utveckling. verksamhethar högskolan vuxit till 1 400 studerande och 100 anställda. Expansionstakten harvarit stor och kunde ha varit ändå större om inte den förraregeringen bromsat tillväxten under föregåendeverksamhetsår.Högskolan kännetecknas av ett nära samarbete mednäringslivet inom utbildning, projekt och forskning.Utbildningsprofilen är tillämpad informationsteknologi, dvs.användning av datorer och telekommunikation i olikasammanhang. Detta genomsyrar alla utbildningar vidHögskolan /inom områdena teknik,ekonomi, språk och datavetenskap.Utbildningarna vid /ärorganiserade i form av sammanhängande program somnärmar sig informationsteknologin från olikautgångspunkter. I några av utbildningarna dominerarfrågeställningar av teknisk och systemvetenskaplig karaktär.I andra läggs tonvikten istället vid informationsteknologinsekonomiska, organisatoriska och sociala möjligheter ochkonsekvenser.Efterfrågan från de studerande är god inom de aktuellaområdena och arbetsmarknaden och den internationellakonkurrenssituationen fordrar också en satsning.Ytterligare skäl för en fortsatt satsning på Högskolan iKarlskrona/utöver att utbildningen är efterfrågadav studenterna och att näringslivet har stort intresse är atthögskolan har stor betydelse för regionens utveckling.I budgetpropositionen föreslås att satsningen på fler platserunder nu får sin fortsättning. Detta är glädjande.Dessutom aviseras i budgetpropositionen en ytterligareutbyggnad av antalet studerande vid högskolorna. Dessaplatser skall fördelas . En betydande del avdessa platser skall tilldelas de mindre och medelstorahögskolorna.Vid denna fördelning bör Högskolan iKarlskrona/tilldelas ytterligare 300studerandeplatser. Med detta ges högskolan möjlighet attfortsätta sin expansiva satsning och snabbt nå en effektivstorlek på minst 2 000 studenter.Dessutom bör den schablonmodell som används förtilldelning av medel till inredning och utrustning analyserasså att inte nya högskolor med stora investeringar bakom sigunder uppbyggnadsåren missgynnas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt utbyggnad av Högskolani /,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en analys avresurstilldelningen till inredning och utrustning.