mot · GI02N220 · 1995-01-25 00:00:00 — Bättre villkor för växande företag Innehåll1Konkurrenskraft för Sverige2 1.1Inledning2 1.2Den fria ekonomin är välfärdens grund3 1.3Den ekonomiska politiken3 2Återställarna hotar näringsklimatet4 2.1Sämre konkurrenskraft med högre skatter4 2.2Regleringar försämrar konkurrenskraften5 3Fler företag måste få växa6 3.1Småföretagens villkor blir allt viktigare6 4Renässans för företagande7 4.1Snabb förbättring efter 19917 4.2Stöd för nya och växande företag8 4.2.1Beslut för ett bättre företagsklimat8 4.2.2Åtgärder för startfasen9 4.2.3Åtgärder för växande företag9 5Stärk drivkrafterna för företagande10 5.1Höga skatter minskar drivkrafterna10 5.2En ändamålsenlig lagstiftning12 5.3Ompröva skadliga regleringar13 5.4Privatiseringar öppnar nya möjligheter13 5.5Underlätta för nya idéer14 6En politik att bygga vidare på14 6.1Inför riskkapitalavdrag15 6.2Aktivera Avregleringsdelegationen15 6.3Minska uppgiftsskyldigheten15 6.4Fler anbudsupphandlingar15 6.5Uppmuntra småföretagandet16 6.6Obeståndsfrågor16 7Hemställan171 Konkurrenskraft för 1.1 InledningSedan flera decennier har det svenska näringslivet saknatde förutsättningar som krävs för att det skall kunnaexpandera och skapa nya arbetstillfällen. Mellan 1970 och1991 föll från tredje till fjortonde plats i statistikenöver rikaste länder och har passerats avStorbritannien.Sedan 1970 har antalet människor i det privata näringslivetminskat med 500.000. har de som har sin inkomstfrån offentliga medel nära fördubblats i antal. Näringslivetsförsörjningskvot har ökat från 0,84 till 1,82, vilket framgårav nedanstående tabell. försörjningskvot är därmedbetydligt mer ofördelaktig för företagandet jämfört medkonkurrentländernas.Försörjningskvoten (1000-tal personer)19701980199019921993Offentlig sektor7661 1831 2981 3141 269Ålderspension9471 3621 5331 5691 575Arbetslösa598469214356Bidragsjobb69121140239262Förtidspension188281354383403Sjukskrivna262274289164153Föräldralediga2875157173143Summa2 3193 3803 8404 0564 161Privat sektor2 7632 5532 6702 4912 289Försörjningskvoten0,841,321,441,631,82(Källa: SAF:s strukturrapport )Varje anställd i det privata näringslivet måste alltså,förutom sig själv, över skattsedeln försörja 1,82 personer.Motsvarande kvot för är 1,26, ca 1,0,0,67 och 0,11. Uppställningen visar inte attmänniskor i arbetar för lite, däremot pekar den påobalansen mellan en alltför stor offentlig sektor och enmycket liten privat sektor.Politiken har alltför mycket inriktats på att fördela välfärdsnarare än på att förbättra förutsättningarna för att skapaväxande resurser. Alltför få mindre företag har haft kraft attväxa sig stora. Viljan till politisk kontroll över näringslivetoch ekonomin har verkat konserverande påföretagsstrukturen. lever i hög grad på sammaföretag och branscher som för 50 år sedan.Konkurrensen om mänskliga resurser har drivit upplönenivåerna, stundom orsakat överhettning i ekonomin ochdrivit på inflationen. Konkurrensen om kapital har resulterati höjda räntenivåer och trängt ut privata investeringar. Detexceptionellt höga skattetryck som finansieringen av denoffentliga verksamheten och transfereringssystemen kräverhar drabbat företagens lönsamhet, pressat ner soliditeten ochgjort dem sårbara i lågkonjunktur. En arbetsrätt anpassad föroffentlig sektor och storföretag har försvårat flexibilitet ochsmåföretagens överlevnadsförmåga.Ränteläget och den låga avkastningen på arbetande kapitalefter skatt har gjort att det i ungefär varit merlönsamt att placera pengar på banken eller i obligationer äni företagsinvesteringar. Det har lett till brist på riskkapital,vilket tvingat staten att göra särskilda insatser förriskkapitalförsörjningen. Den naturliga vägen förriskkapitalförsörjning genom hushållens sparande harstängts genom ett skattesystem som inte gjort det attraktivtatt investera i nya företag.Att det samlade näringsklimatet varit bristfälligt visas avatt investeringsströmmarna gått ut frånSverige och i stället givit upphov till arbeten och välfärdutomlands. Bara har istorleksordningen netto flödat ut frånlandet. Gapet mellan utländska direktinvesteringar i Sverigeoch svenska direktinvesteringar utomlands växte och var 1990 uppe i hela 70 miljarder kronor.Den tredje vägens politik eroderade företagsklimatet iSverige. Det är först fåttett nettoinflöde till följd av investeringar.1.2 Den fria ekonomin är välfärdens grundDen svenska välfärden har byggts på den fria ekonominsgrund. Den ekonomiska tillväxten kom igång på allvar efter1800-talets liberala systemskifte med avregleringar avarbetsmarknaden, modernisering av samhällets strukturer,breda utbildningssatsningar och ett växande utbyte medomvärlden som gav svenska företag kontakt med marknaderoch tillgång till internationellt kapital. Detta tillsammansmed kapitalismen, det enskilda ägandet avproduktionsmedlen, gav människor motiv för arbete ochutveckling och förutsättningar för stark ekonomiskframgång.1800-talets framgångsrecept visar vikten av att politisktskapa goda incitament för ekonomisk utveckling. De ländervars ekonomier har utvecklats bäst i världen har alla engemensam tilltro till marknadsekonomi och fri konkurrens.Fri handel och den därmed följande internationellakonkurrensen ger förutsättningar för växande välstånd föralla länder. Genom frihandeln utnyttjas såväl naturgivna somförvärvade komparativa fördelar effektivast. Det nyligenratificerade beräknas t.ex. ge välfärdsvinsterpå upp till 500 miljarder USD.Respekten för det enskilda ägandet, konkurrensen och denfria handeln är fundament för den moderata näringspolitiken.1.3 Den ekonomiska politikenEn god näringspolitik måste baseras på en stramfinanspolitik, som ger förutsättningar för låga räntor och låginflation. Näringspolitiken måste därför ses mot bakgrund avden förda ekonomiska politiken.Statsskulden beror inte på att skatterna är för låga, utan påatt tillväxten varit för låg vilket resulterat i låga inkomster.Statens utgifter har varit för höga i förhållande till ekonominsstorlek, vilket tvingat fram höga skatter som skadatväxtkraften i ekonomin. Vi moderater lade så sent som inovember fram ett program omfattande ca 85 miljarderkronor i budgetförstärkningar. Ca 74 av dessa ärutgiftsminskningar. I vår ekonomisk-politiska motion läggervi fram ytterligare förslag till besparingar.De nu av Socialdemokraterna föreslagna och med stöd avvänstern beslutade skattehöjningarna på företagande ochproduktion ödelägger det konkurrenskraftiga skatteklimatsom utvecklat. Alla skatter betalas ytterst avhushållen. De nya skatterna begränsar människorskonsumtionsmöjligheter, och krav på kompensation genomlöneökningar kan komma att ställas. När regeringensskattepolitik börjar ge effekt löper risken attinflationen skall ta fart igen.Det finns inga genvägar ur krisen. Bara genom enexpansion av det privata näringslivet kan fler jobb skapas ocharbetslösheten bekämpas. Vi måste få större möjligheter förföretagande. Drivkrafterna för arbete och risktagande måsteförbättras.Den presenterade ''Välfärdsstat iomvandling'' (SNS 1995), som ur ett amerikanskt perspektivbeskriver bakgrunden till ekonomiska problem,anger att det finns flera belägg som tyder på att den svenskavälfärdsstaten skapar negativa arbetsincitament. Men inteenbart möjligheterna till ett ökat företagande har rubbats avdetta. visar också att kostnaderna förtrygghetssystemen varit mycket högre i än i andraländer, vilket bidragit till att föröda statens ekonomi, skapahöga räntor och därmed försämra möjligheterna tillföretagande.Om vi skall lyckas undvika att tvingaskonkurrera med hjälp av låga löner och låga miljökrav, måstevälståndet byggas på produktion med högt kunskapsinnehålloch hög grad av kundanpassning. För att kunna försvarahöga löner måste den svenska arbetskraften vara välutbildad,ha starka drivkrafter för arbete och utveckling samt varaöppen för förändringar. Vägen till varaktig konkurrenskraftgår också över ett konkurrenstryck som driver fram enåterkommande förnyelse i företagen och avföretagsstrukturen.2 Återställarna hotar näringsklimatetDen socialdemokratiska politiken efter maktövertagandethar visat sig vara tom på egna idéer och visioner. I stället harpolitikens innehåll kommit att präglas av återställare, det villsäga att beslut från den borgerliga regeringens tid har rivitsupp och förhållandena har återgått till det som gällde innan.När det gäller näringspolitiken är det främst återställandetav förändringarna på det arbetsrättsliga området som drabbarmöjligheterna att driva företag. Men även uppskjutandet avgenomförandet av den fria elmarknaden drabbar företagen,liksom stoppet av vidare privatiseringar.Konsekvenserna kommer gradvis att bli uppenbara, ävenom de negativa effekterna på kort sikt kommer att döljas avden kraftiga konjunkturella uppgången i världsekonomin.När gamla regleringar ligger kvar och avregleringar tastillbaka försämras hela ekonomins anpassningsförmåga medökad stelhet och minskad moderniseringskraft somofrånkomlig konsekvens. Genom minskad valfrihet ochsämre konkurrens riskerar vi att få nya kostnadskriser imonopolsystem som aldrig kommer att kunna motsvaramarknadens krav.2.1 Sämre konkurrenskraft med högre skatterVarje enskild skatt måste vara konkurrenskraftig för attSverige framgångsrikt skall kunna hävda sig. Den borgerligaregeringen sänkte skatterna på företagande och produktionmed , varav ca 15 miljarder kom de småföretagen till del. Regeringens återställarpolitik påskatteområdet kommer att ödelägga det system förbolagsbeskattning som hävdat vara ett av Europasmest konkurrenskraftiga.Beskattningen av arbete höjs med30 miljarder kronor. Bl.a. höjs arbetsgivaravgiften med 6,3miljarder kronor.Beskattningen av företagande ochkapitalbildning ökas med nästan , bl.a.införs dubbelbeskattning av riskvilligt kapital.Skatten påkapital höjs också via höjda fastighetsskatter på sammanlagt6 miljarder kronor. Den allmänna fastighetsskatten höjs med1,. Fastighetsskatter, i praktikenförmögenhetsskatter på arbetande kapital, på 4,5 miljarderkronor införs på industribyggnader, kommersiella lokaler,skogs- och jordbruksfastigheter.Vissa produktionsskatterpå näringslivet höjs med 1,5 miljarder kronor.Momsen påbl.a. restaurangbesök höjs med 1,1 miljarder kronor.Lika allvarligt är att udden i regeringens skattehöjarpolitikmedvetet riktas mot den privata sektorns konkurrenskraft.Genom att straffbeskatta det kapital som skall bygga detväxande slår regeringen mot förutsättningarna förväxande investeringar för nya arbeten. ,med undantag av 1993, har det lönat sig bättre att spara påbank eller i obligationer än att investera i svenska företag.Med regeringens skattehöjarpolitik kommer det att bli såigen.2.2 Regleringar försämrar konkurrenskraftenEn alltför stor del av ekonomin har hamnat vid sidan avfull internationell konkurrensutsättning. Att öppna tidigarestängda marknader för konkurrens bidrar till att våraskattepengar används effektivare. Avreglering ger också nyamarknader för framförallt tjänsteföretag, marknader som avpolitiska skäl varit stängda. Avregleringar av regelsystemenär därför nödvändiga för att underlätta för nya och växandesmåföretag.Under den förra mandatperioden beslutades attelmarknaden skulle avregleras. bör produktionoch försäljning av el ske i full konkurrens. Små ochmedelstora konsumenter skall kunna välja elleverantör ochdärmed möjliggörs kundanpassade leveransvillkor.Dessvärre har den nytillträdda regeringen skjutit upp dennanödvändiga reformering av elmarknaden. I en speciellkommittémotion om energipolitiken behandlar vi dettanärmare.Under förra mandatperioden genomfördes en spridning avägandet i flera stora statliga företag. Privatiseringen avstatliga företag ökar utvecklingskraften i dessa, breddarriskkapitalmarknaden och minskar statsskulden. Genom attskapa möjligheter för lägre räntenivåer är privatiseringar braför hela näringslivet. Enligt de besked som givits frånregeringen kommer privatiseringsarbetet att avstanna. Enligtvår mening bör regeringen ändra uppfattning i dennafråga och redovisa hur privatiseringsarbetet skall fortskrida.I den moderata partimotionen om spridande av ägandet harvi redovisat våra förslag.Den borgerliga regeringen påbörjade arbetet med attavreglera arbetsmarknaden. Möjligheten till prov- ochvisstidsanställning förlängdes, turordningsreglernareformerades och enmansföretagen skyddades motblockader. Den återställarpolitik som bedrivs påarbetsmarknaden, en återgång till en rigid arbetsrätt ikombination med höjda löneavgifter och skatter, kommerofrånkomligen att begränsa framväxten av nya arbeten.Risken att drabbas av permanent hög arbetslöshetökar. Den moderna tidens krav på anpassningsförmåga ochflexibilitet, både i människors vardag och i ekonomin, kaninte kombineras med stelbent regleringspolitik.De tidigare beslutade förändringarna i arbetsrätten bör motbakgrund av detta skyndsamt återinföras. I den moderatapartimotionen ''Förutsättningar för nya arbeten'' har viredovisat våra förslag rörande arbetsmarknadspolitiken.3 Fler företag måste få växaSvensk ekonomisk politik har varitinriktad på att skapa tillväxt genom de stora befintligaindustriföretagen. Olika regleringar stängde inne pengarna iSverige. Skattesystemet stängde i sin tur inne pengarna istorföretagen. Det privata sparandet har socialiserats medföljd att en större andel investeringsbeslut centraliserats tillpolitikerna. Instängningen av kapital i storföretagen ochSveriges dåliga förmåga att attrahera utländska investeringarpå grund av de höga skatterna gjorde att små- ochnyföretagandet samt utländska investeringar spelade en litenroll för tillväxten.Småföretagen upplevdes snarare som ett problem. Derasbeslut var decentraliserade och gick inte att styra och påverkai samma utsträckning som storföretagens. Skatte- ochregelsystem utformades för att passa de krav och problemsom Socialdemokraterna uppfattade i kontaktytan mellanstaten, samhället och de stora företagen. En följd av dettablev att dessa system inte passade de små företagens villkor.Genom sin förmåga till anpassning sökte dessa emellertidvägar att gå runt skatter och regler. I försöken att hindra dettagick Socialdemokraterna så långt att småföretagandetkvävdes, vilket fick till följd att färre företag startades ochfärre företag växte.Ovanstående utveckling har bl.a. fått till följd attnystartandet av industriföretag stadigt sjunkit . Nyetableringen av industriföretag ligger nu under enprocent av den totala företagsstocken jämfört med nivåer påöver . Ett annat märkbart resultatav denna utveckling är att den svenska företagsstrukturen ärtimglasformad. domineras näringslivet av enhandfull industriföretag. Dessa företag har nästan alla detgemensamt att de grundades . I botten avtimglaset finns ett större antal småföretag inom bådetillverknings- och tjänstesektorn, men alltför få av dessa harfått möjlighet att växa och sysselsätta flera.3.1 Småföretagens villkor blir allt viktigareDe svenska storföretagen blir allt mindre svenska. 1965hade de 40 största svenska företagen dubbelt så mångaanställda i som utomlands. 1984 var deutlandsanställda ungefär lika många som de anställda iSverige. Utvecklingen har fortsatt i samma riktning sedandess. 1992 var de anställda i svenska multinationellaindustriföretag fördelade på i och 58procent utomlands. Totalt arbetade 540.000 personer isvenska dotterbolag i utlandet , vilket är betydligt flerän den öppna arbetslösheten i . Internationaliseringensker också på ägarsidan. Den dagen rycker allt närmare dåde utländska ägarna utgör en majoritetbland de närvarande på ett svenskt storföretagsbolagsstämma.Den internationalisering som redovisas ovan ändrarförutsättningarna för näringspolitiken i . Samtidigtsom betydelse för storföretagen minskar, blirsmåföretagen viktigare. Småföretagandet bygger mer pålokal förankring. Dessa företag är starkare knutna tillhemorten än de internationaliserade storföretagen och gerdärför större stabilitet över konjunkturcykler ochstrukturförändringar.De flesta företag är små. Av 420.000 företag (exkl. jord-och skogsbruk) är 419.000 små. av alla företaghar mindre än 200 anställda. har mindre än tioanställda. Får vi småföretagen att börja växa kommer det attfå mycket positiva effekter på arbetsmarknaden.Småföretagen spelar den helt avgörande rollen för omSverige skall lyckas bryta den höga arbetslösheten. Trots attindustriproduktionen nu ligger högre än underhögkonjunkturen är antalet anställdainom industrin betydligt lägre, tack vare rationaliseringar.Behovet av nya arbeten kan inte enbart tillgodoses av destora industriföretagen.Slutsatsen att de nya jobben måste komma i små- ochmedelstora privata företag får stöd i omsmåföretagspolitiken:Snarare kommer den offentliga sektorn att minskasysselsättningsmässigt under de kommande åren.Möjligheterna för en sysselsättningsexpansion inomindustrin är även de begränsade. Industrin har genom enökad kapitalintensitet minskat sitt behov av arbetskraft. (''Småföretagen -- framtid?'' 1994)Men för att småföretagen skall ge oss fler jobb och mervälfärd måste vi ge småföretagandet bättre villkor. Denborgerliga inriktningen på näringspolitiken 1991--94 gav ettbra resultat. startades fler nya företag . Men fortsatta förändringar krävsför ett bättre näringsklimat. Regelsystemen måste avreglerasför att göra det enklare att starta och driva företag.Skattesystemet måste ändras så att det lönar sig att ta riskeroch arbeta hårt. Attityderna till företagande måste förändras.4 Renässans för företagande 4.1 Snabb förbättring efter 1991Läget för de svenska företagen förbättrades radikalt underden förra mandatperioden. Läget 1991 präglades av heltandra stämningar än . Samma mönster visar sig i alla nyckeltal i företagen:När Socialdemokraterna lämnade makten befann sig allt i enutförsbacke. Efter tre borgerliga år pekade alla kurvor åt rätthåll:nOrderingångenProduktionenInvesteringarnaKonkursernaLönsamhetenSysselsättningen.På småföretagssidan är det speciellt viktigt attkonkurskurvan vänt. 1989, 1990 och ökade antaletkonkurser allt snabbare. Även 1992 skedde en ökningjämfört med föregående år, men ökningstakten avtogmarkant. minskade antalet konkurser jämförtmed året innan, och 1994 förstärktes den positivautvecklingen.Konkursutvecklingen är i första hand en spegel avkonjunkturen, men utvecklingen i förstärktes av1980-talets företagsfientliga politik som bland annat drogner soliditeten i företagen och gjorde dem sämre rustade attmöta lågkonjunkturen.4.2 Stöd för nya och växande företagUnder goda förhållanden fungerar näringslivet bäst ompolitikerna lägger sig i så lite som möjligt. Även välmenadeförsök att stödja företagen innebär ofta att möjligheternarubbas för många företagare. Konkurrensen sätts ur spel ochmarknaden snedvrids. Staten bör därför inte under normalaomständigheter subventionera vissa typer av företag. Likasåbör staten avstå från att ta på sig andra uppgifter sommarknaden kan sköta lika bra eller bättre.Flera decenniers försummande av företagsklimatet iSverige har emellertid lett fram till problem och brister sominte kan avhjälpas. Det svenska skattesystemethar exempelvis lett till en mycket låg soliditet i de små ochmedelstora företagen, vilket lett tillkapitalanskaffningsproblem.Företagen har på grund av skattesystemet inte hafttillräckligt goda möjligheter att skaffa riskkapital. Eftersomföretagens möjligheter att använda bankerna somkreditgivare har försvårats på grund av den låga soliditetenhar bankernas naturliga roll i kreditgivningen reducerats.Staten har fått träda in och lösa problemen genom särskildaåtaganden för att öka tillgången på riskkapital. Därmed harockså staten tvingats spela en roll den inte borde göra.Vi anser att en god riskkapitalförsörjning måste bygga påen sund skattepolitik som ger företagen möjlighet att byggaupp en hög soliditet. Företagen måste ha större egetriskkapital för att kapitalförsörjningen skall kunnanormaliseras och behovet av statliga insatser upphöra.I dagens läge, av nedgång i nyföretagandet,måste staten vidta åtgärder som förbättrar de grundläggandeförutsättningarna för att driva företag. Under enövergångsperiod är det också nödvändigt att staten hjälpertill att initiera ökad verksamhet med rådgivning ochmentorskap. Bristerna i kreditförsörjningssystemet har ocksåtvingat staten att stimulera ny- och småföretagarna med lånpå förmånliga villkor.Staten har ett informationsansvar för att sprida kunskap omvilka regler och ramar staten sätter upp kring företagandet.Insatserna får dock inte koncentreras till en statligtkontrollerad aktör. Stora insatser på detta område görs ocksåav andra, exempelvis privata konsulter. Det är viktigt att ävendessa kan konkurrera om möjligheten att förmedlainformation, bereda lån m.m.4.2.1 Beslut för ett bättre företagsklimatUnder togs en rad viktiga beslut för ettbättre företagsklimat i syfte att stärka drivkrafterna och degrundläggande förutsättningarna för företagande. I ensärskild proposition presenterades ett samlatprogram för en ny småföretagspolitik, som bland annatinnebar förbättrad rättssäkerhet, förbättrad konkurrens, sänktskattetryck, tillskapande av en effektiv riskkapitalmarknad,förenkling av lagregler samt åtgärder för att underlättanyetablering och Europakontakter. Förändringargenomfördes därefter inom dessa områden.Det första beslutet om att grundlagsfästa äganderätten ochnäringsfriheten togs under den förra mandatperioden. Dennya konkurrenslagen har förbättrat spelreglerna försmåföretagen. Genom förbud mot otillbörliga beteendenstärks småföretagens ställning vid offentlig upphandling.Förändringarna av skattepolitiken koncentrerades i förstahand på att sänka eller avskaffa sådana skatter som hämmarföretagande, sparande och tillväxt. Skattesänkningarnauppgick till ca 40 miljarder kronor.4.2.2 Åtgärder för startfasenDen borgerliga regeringen inrättade ett särskiltinnovationscenter i syfte att bidra till finansiering avinnovationer på ett tidigt stadium av utvecklingen av idéer.För finansieringen avsattes . Syftetmed satsningen på ett innovationscenter är att ge ett stöd åtuppfinnarverksamhet och åt idéer som ännu inte har kommitin i den kommersiella fasen.En kostnadsfri telefonlinje under namnet ''Startlinjen''inrättades under ledning. Syftetvar att ge snabb information och vägledning till dem som villstarta nya företag. Telefonnumret till Startlinjen är 020-351010. Startlinjen har visat sig vara ett kostnadseffektivtsätt att förmedla stora mängder information till mångamänniskor. har 11.000 personer fått råd ochkontakter. Det innebär att ungefär 45 personer fårsnabb och effektiv information om olika frågor som rörnyföretagande. Av dem som ringt svarar två av tre attStartlinjen givit dem konkret hjälp med att gå vidare med sittföretagande.Vidare anvisades för ett nytt systemmed nyföretagarlån. Industri- och nyföretagarfonden fick iuppgift att bevilja lånen, men beredningen görs av en radandra aktörer, vilket skapar en utvecklande konkurrens ochsamtidigt ger utrymme för den privata konsultmarknaden attexistera. har nyföretagarlån utbetalats motsvarandeett belopp om till 2.000 låntagare.Nyföretagarlånen har lett fram till drygt 5.000 nya arbetenförutom de som eventuellt tillkommit iunderleverantörsledet.Den borgerliga regeringen införde också ett lån tillkvinnliga företagare. För detta avsattes 50 miljoner kronorunder . Också denna satsning har slagit mycketväl ut, och lånen har varit mycket efterfrågade.4.2.3 Åtgärder för växande företagFöretagens tillgång på riskkapital på kommersiella grunderförbättrades genom att från de gamlalöntagarfonderna fördes över till två portföljbolag, ochBure, med sex underliggande riskkapitalbolag. hade och ca 60 respektive 50engagemang i olika rörelsedrivande småföretag och ca 930respektive hade dittills investerats. Tilldetta skall läggas en stor mängd riskkapital som tillförtsgenom de underliggande riskkapitalbolagen.Den borgerliga regeringen ersatte de regionalautvecklingsfonderna med nya utvecklingsbolag undernamnet .