mot · GI02Bo15 · 1995-06-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:230 översiktsplanering enligt , m.m. InledningI propositionen föreslås ändringar i ,naturresurslagen samt naturvårdslagen i syfte att stärka ochutveckla planeringsinstrumentets potential somarbetsredskap för arbetet mot ett ekologiskt hållbartsamhälle.Översiktsplanens roll betonas. Ovanstående mål ska nåsframförallt genom att översiktsplanens roll förstärks somplaninstrument, kravet på miljökonsekvensbeskrivningarutvidgas, skyddet av allmänna intressen som exempelvisbevarande av grönområden stärks, ett ökatmedborgarinflytande i planprocessen säkras och ökademöjligheter till att bevara värdefulla kulturmiljöer införs.Vidare införs krav på upprättande av rivningsplan för attdärigenom underlätta återanvändning och återvinning avrivningsmaterial.Kristdemokraterna delar regeringens uppfattning att för attåstadkomma kretsloppstänkande och former för en hållbarsamhällsutveckling finns en ännu outvecklad potential i denkommunala samhällsplaneringen och framförallt i denöversiktliga fysiska planeringen. Den fysiska planeringenbör kunna beskriva komplexa samband och tydliggöraeffekter av olika handlingsalternativ i ett mer övergripandeperspektiv. Det är därför positivt om översiktsplanen kanutvecklas till ett av de grundläggande instrumenten i detlokala miljöarbetet.När det gäller skyddet av grönstrukturer kring och i tätortermenar vi att de nuvarande förslagen är otillräckliga ochdiskuterar därför i det följande förslag till ökat skydd fördessa.Propositionen berör också plan- och byggutredningens(1994:36) förslag till förbättrad tillgänglighet i den offentligamiljön för personer med nedsatt rörelse- ochorienteringsförmåga, men lämnar inga förslag på området.Kristdemokraternas ståndpunkter i dessa frågor redovisasockså i det följande.Tätorternas grönområdenMed grönområden i och i anslutning till tätorter avses allmark som inte är bebyggd eller hårdgjord, dvs skogs- ochandra naturområden, parker, alléer, trädgårdar, gårdar tillflerbostadshus, kyrkogårdar, vägimpediment osv.Grönområdena fyller en mängd funktioner . Somrekreationskälla kan inte tätortsnära natur värdesättas nog.Den ger människor avkoppling och omväxling, möjlighet tillmotion, utgör naturliga mötesplatser för vuxna ochlekplatser för barn och är därför socialt viktiga. De estetiskaoch kulturhistoriska värden som är knutna till mångagrönområden bidrar till en god livsmiljö och till att stärkaområdens identitet. Grönområdena är också viktiga för detlokala klimatet, de har en betydande renande funktion och ärviktiga för den biologiska mångfalden. Större värdefulltätortsnära natur fyller en viktig funktion för naturstudier ochskogsmulleverksamhet. I varje exploaterad region krävs ettinslag av naturliga ekosystem för att människans artificiellasystem ska kunna fungera smidigt. I propositionen pekasockså på den betydelse grönstrukturerna har för att renadagvatten, en funktion som bör kunna nyttjas bättre än idag.Samtidigt utsätts grönytorna för betydande hot.Tätortsutbyggnad, infrastrukturutbyggnad etc tar successivtallt större del av grönområden och annan obebyggd mark ianspråk. Varje exploatering kan uppfattas vara av begränsadbetydelse, men sammantaget över ger deenskilda åtgärderna konsekvenser som inte är överblickbaravid en bedömning av det enskilda exploateringsärendet.Denna utveckling utgör ett hot mot grönområdena ochminskar deras långsiktiga värde och funktion. Att i denöversiktliga planeringen utöka möjligheterna tillsammanhängande system av naturområden i stadsbygdenbidrar dock till att öka värdet av hela systemet.I propositionen föreslås att kommunerna ska ges möjlighetatt i detaljplan eller områdesbestämmelser meddelaskyddsbestämmelser för särskilt värdefulla tomter ellerallmänna arbetsplatser. Krav ska också ställas på att områdenmed samlad bebyggelse skall utformas med hänsyn tillbehovet av parker och andra grönområden. Vi utgår från attdet utvidgade kravet på miljökonsekvensbeskrivningarkommer att genomföras bl.a. för att belysa hurgrönstrukturerna i tätorten påverkas som konsekvens avolika planeringsalternativ.Inför ''bubblor'' för grönområdena!En grundläggande anledning till svårigheten att skyddagrönområden ligger i det förhållandet attexploateringsintressen i städer och tätorter är starkare änbevarandeintressena. Därför bör krav ställas påkompensationsåtgärder och detta föras in i plan- ochbygglagen. Det ska vara möjligt att kräva av exploatören, attden skada som åsamkas naturen vid exploateringen skakompenseras med ersättningsområden och /ellermotsvarande förbättring i ett närliggande område. Detta skaställas som krav för beviljande av bygglov. På detta sätt gesnaturen ett värde som exploatören inte har rätt att förstörautan att ge kompensation för det. Denna teknik används iTyskland och finns inskriven i naturskyddslag.Kravet på ersättningsområden ska innebära att den totalagrönytan sammantaget inte minskar.Stärkt skyddsinstitut för ''gröna kilar'' och''grönbälten'' -- inför ''grönområdesreservat''Förslaget om kompensationsmark vid exploatering är dockinte tillräckligt. Kommunen bör kunna planera för bevarandeav grönstrukturer som är av särskild vikt för den biologiskamångfalden. S.k. gröna kilar och grönbälten brukarframhållas i detta sammanhang. Exempelvis ochÖrebro har byggts så att värdefulla grönytor finns . Oftautgör de obrutna spridningskorridorer för växter och djurfrån kringliggande landsbygd. Dessa spridningskorridorerkan vara smala, korsade etc. men även dessa bältens svagastelänkar är dock av stor betydelse för spridningsfunktioneninom hela ekosystemet. Trots att de svaga delarna i de grönakilarna i allmänhet inte har särskilt höga naturkvalitéer iövrigt är det alltså av största vikt att försöka bevara dessapartier så intakt som möjligt.Det är därför angeläget att i översiktsplanearbetet kunnaplanera för bevarande/utvecklande av grönområdena på ettur ekologisk synvinkel strategiskt sätt. Ett nytt skyddsinstitutbör därför införas för att hitta en tillräckligt stark skyddsformför ovan nämnda grönstrukturer, ett skyddsinstitut som istyrka ligger någonstans mellan nationalstadspark ochskyddsbestämmelser.En utredning bör tillsättas för att hitta formerna för ettsådant skyddsinstitut. En möjlig väg skulle kunna vara att förbeslut om exploatering, som naggar i de gröna bälten ochgröna kilar som enligt den kommunala översiktsplanen skallskyddas, skall det krävas beslut av två kommunfullmäktigemed ett mellanliggande val. förespråkaratt denna eller liknande modeller utreds. Det är angeläget attbehålla ansvaret på nivå.Stärkt kunskapsförsörjning prioriteratKunskaperna om betydelsen av natur- och grönområden ivardagsmiljön måste öka. En helhetsbedömning avgrönområdena är av vikt för arbetet med skydd ochsäkerställande av dessa områden i städer och tätorter. Ensamlad kunskap behövs i varje kommun. En stärkt roll fördessa frågor vid översiktsplanearbetet är en garant för enförbättrad kunskapsbild. Av avgörande betydelse för attkunna hävda grönområdenas skydd är att dessa är väl kändaoch respekterade av dem som har intressen i och ansvar förmarkanvändningen.Länsstyrelsernas stödjande funktion nämns ipropositionen. Ett lyckat arbete med att uppnå en ekologiskthållbar bebyggelseutveckling förutsätter attkunskapsuppbyggnaden fungerar på alla nivåer. För attavhjälpa ev. brister vad gäller uppföljningen avlagändringarna i denna proposition är det nödvändigt att enutvärdering äger rum senast under nästa mandatperiod. Ev.luckor vad gäller kunskapsuppbyggnad måste dock kunnaåtgärdas snabbare än så.Förbättrad tillgänglighet i den offentliga miljönTillgängligheten för personer med nedsatt rörelse- ellerorienteringsförmåga är ett viktigt allmänt intresse -- och enförutsättning för att alla ska kunna delta i samhällslivet. Detbetyder mer konkret att man ska kunna delta i arbetsliv ochkulturliv och kunna tillgodogöra sig undervisning ochsamhällelig och kommersiell service oberoende avfunktionshinder. Mot bakgrund av det ökade antalet äldreblir dessa frågor allt viktigare.Sverige har i en internationell jämförelse kommit långt iarbetet för att få till stånd ett handikappanpassat samhälle.Det gäller inte minst vid nybyggnation av bostäder.Skärpningarna i och med PBL 1987 har inneburit en markantförbättring också när det gäller tillgänglighet till fastighetersom genomgått större renoveringar. Detta ärinte minst viktigt för personer som drabbas av handikappsenare i livet. Dessa ges möjlighet att bo kvar i invandamiljöer, mycket tack vare att det ställts generella krav påhandikappanpassning.Byggstandardiseringen har arbetat fram enstandard, SS 91 42 21 (3), för vissa delar av bostaden.Boverkets nya byggregler (BBR 94) anger kriterier förtillgänglighet i bostadsrum i icke bindande allmänna råd. Detär angeläget att dessa allmänna råd utvidgas till att ocksåomfatta publika lokaler, arbetsplatser, tomtmark ochallmänna platser. Det krävs också standarder för att förbättratillgängligheten för personer med nedsattorienteringsförmåga. är det faktiskt så attkommunerna har ansvar för tillgängligheten till allmännaplatser i enlighet med PBL. I förarbetena till PBL angesvikten av att kommunerna inventerar behoven i kommunenoch upprättar en tillgänglighetsplan. En del kommunerarbetar på detta sätt sedan flera år.Mot bakgrund av detta förefaller propositionens indirektaavslag på förslagen i utredningen och fysisk planering(1994:36) när det gäller tillgängligheten till allmänna platserbesynnerlig. I utredningen föreslås att enkelt åtgärdadehinder för tillgängligheten och användbarheten för personermed nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga skall varaundanröjda inom en fastställd tidsrymd. Utredaren föreslårår 2000 som tidsgräns. Lagrådet menar att det är rimligt meden något längre tidsrymd och föreslår förkommunerna att nå detta mål, dvs fram till år 2005.Kristdemokraterna ställer sig bakom detta sistnämndaförslag.Detta är för övrigt samma regelverk som finns i USA.Sådana enkla åtgärder kan exempelvis vara att ökaorienterbarheten genom målning i kontrastfärger, skyltningoch belysning samt att ta bort mindre barriärer för personeri rullstol, t.ex. trösklar, flytta dörröppnare som kommit fel,skaffa fram enkla lösa ramper för att överbrygganivåskillnader, ta bort gatstenar vid övergångsställen ochsätta upp tydliga anvisningar för tillgänglig väg. Den analyssom låtit utföra visar att det oftast är igatumiljön som det finns hinder.Förslaget innebär att krav ställs på förbättringar av miljönretroaktivt, dvs i redan byggd miljö. Retroaktiva krav finnsredan idag i PBL exempelvis när det gäller taksäkerhet,tillgänglighet till terminalbyggnader etc.RivningsplanRivningsplan för att förbättra återanvändning ochåtervinning av byggmaterial blir enligt propositionen ettnödvändigt krav för att bli beviljad rivningslov.Kristdemokraterna stöder detta förslag men vill peka påbehovet av konkretion när det gäller konkurrensfrågorna. Detär viktigt att kommunen genom sitt monopol när det gällerbeslut om rivningsplanens innehåll inte låser dennaverksamhet till det egna kommunala renhållningsbolaget.Det skulle i så fall innebära att konkurrenssituationen skullekunna bli otillfredsställande men också att nya idéer i enmångfald av kretslopps- och återvinningsföretag inte skullekomma fram. Denna fråga bör därför bli föremål för djupareanalys. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i införakrav på kompensationsmark/kompensationsåtgärder videxploatering av grönområden i detaljplanelagt område,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett nytt skyddsinstitutför bevarande av värdefulla grönstrukturer i och kringtätorter,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att allmänna råd i syfteatt förbättra tillgängligheten för personer med nedsattrörelse- och orienteringsförmåga utarbetas för publikalokaler, arbetsplatser och allmänna platser,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att enkelt åtgärdade hinder mottillgängligheten till allmänna platser och publika lokaler förpersoner med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga skallvara undanröjda ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en tillfredsställandekonkurrenssituation måste säkras vid kommunensgodkännande av rivningsplan.