mot · GI02Ub706 · 1995-01-25 00:00:00 — Högre utbildning och forskning SammanfattningVänsterpartiet delar i många avseenden regeringens syn påhögskolepolitiken. Vad som skiljer vårt förslag frånregeringens är i första hand dimensioneringen av antaletplatser. För att möta det förväntat stora framtida behovet avakademiskt utbildade vill vi permanenta 5 000 av de nyaplatserna i regeringens förslag. Vi föreslår 3 000 nya platserinom området för naturvetenskap och teknik och 2 000 inomdet humanistisk-samhällsvetenskapliga området.Vänsterpartiet föreslår även en förstärkning påforskningssidan med för att finansieraytterligare 300 doktorandtjänster inom i huvudsaknaturvetenskap och teknik. Till dessa platser vill vikönskvotera antagningen till forskarutbildningen. Vi föreslårvidare att medel anslås till lika många platser försommaruniversitetens verksamhet som1996 till en ytterligare kostnad av 119 miljoner kronor.Högskolans målVänsterpartiet värnar om universitetens och högskolornasintegritet. Vi arbetar för en sammanhållen, likvärdig högreutbildning av god kvalitet över hela landet. En högskola somsätter studentens inflytande och behov i centrum och därutbildningen vilar på vetenskaplig grund. Vi anser att allutbildning skall vara avgiftsfri. En avgiftsfri högskola verkari riktning mot minskad social snedrekrytering.Högskolan bidrar genom utbildning och forskning tilllandets utveckling och välstånd, men den har även uppgiftensom bärare av kulturella och demokratiska värden.Högskolan bör därför utveckla sin roll som folkupplysareoch bl.a. intensifiera ansträngningarna att spridaforskningsresultat till allmänheten. Kontaktytorna mellanforskarsamhället och andra intressenter bör vidgas. Genomatt göra högskolan till en naturlig del av samhället kanrekryteringen till högre utbildning stimuleras och den socialasnedrekryteringen motverkas.Regeringen betonar vikten av Europasamarbetet då detgäller utbytesprogram och forskning, men markerar attsamarbetet inte får utvecklas på bekostnad av annaninternationell utblick och samverkan. Vänsterpartietinstämmer i detta och menar att det nu är särskilt angelägetatt studentutbytet med tredje världen får hög prioritet. Denakademiska världen domineras av män. Kvinnors frånvaro ärbåde ett demokratiproblem och en förlust i kvalitet då detgäller såväl forskning som undervisning. Kvinnors och mänsolika erfarenheter, kunskaper och värderingar skall tastillvara på lika villkor och på så sätt berika och påverkautbildningen och forskningen.Ökad intagningDet finns utrymme för och behov av en offensiv satsning påden högre utbildningen och forskningen. Vid internationelljämförelse framstår den högre utbildningen i somlångtifrån färdigbyggd. föreslår därför enförstärkning då det gäller forskningen och ett utökat antalutbildningsplatser. Satsningen bör särskilt riktas mot de småoch medelstora högskolorna. På så sätt vidgas basen förkunskapssamhället och vi motverkar de hot mot denregionala balansen som ligger i att endast en handfull orterblir framtidens tillväxtcentra. Dessutom motverkas flera avkunskapssamhällets rättvise- och jämlikhetsproblem.Vänsterpartiet vill forma en långsiktig strategi förutbyggnad av den högre utbildningen. För högskolornas delär det viktigt med förutsägbarhet så att det inte uppstårryckighet i planeringen. Vi anser att av de 4 000 platser somförläggs samt övriga 3 500 platser till hösten 1995och inom i huvudsak humanistiska,samhällsvetenskapliga och juridiska utbildningar skall 2 000permanentas och att av de 9 000 platser som regeringenföreslår inom naturvetenskap och teknik skall 3 000 platserpermanentas. Vi föreslår att också ämneslärare inaturvetenskap och teknik skall omfattas av regeringens såkallade N/T-satsning. anser också attantagningen till de totalt 17 500 nya platserna skall skesuccessivt under innevarande mandatperiod.Vi är medvetna om att en så här pass kraftig expansion inteär problemfri. Ytterligare studerande måste beredas platssamtidigt som ersättningen för alla studerande, medundantag för de inom konstnärliga och idrottsliga discipliner,blir lägre. Vi vet att resurserna både då det gäller lärare ochlokaler på många håll är hårt ansträngda. Denföreslagna kraftigt ökade dimensioneringen inomhögskoleområdet är en av flera nödvändiga åtgärder för attlösa de strukturella problemen på arbetsmarknaden. På siktblir det nödvändigt att möta de behov och krav på kompetensoch flexibilitet som kommer att ställas på arbetskraften i enalltmer avancerad verkstadsindustri och kvalificeradtjänstesektor. Vi vill tydligt markera att med en så passkraftig utökning av antalet platser som föreslås här, är arbetetmed kvalitetssäkring av yttersta vikt. Kanslersämbetetsutvärdering fyller här en mycket viktig funktion.SommaruniversitetVänsterpartiet välkomnar en användning av universitetenunder sommarmånaderna. Under rådandearbetsmarknadsläge är det bra att studenter, som inte harmöjlighet till sommararbete, får en möjlighet att studeraunder . Sommaruniversitetet är ett flexibelt systemsom också gör det möjligt för fler att ta del av högreutbildning. anser att sommaruniversitetenmedvetet skall medverka till att bryta den socialasnedrekryteringen och leda till att fler ungdomar söker tillhögre utbildning. Introduktionsprogram för gymnasieelever,fadderverksamhet och studievägledning bör därförintegreras i sommaruniversiteten. Sommarkurserna skallkunna tillfredsställa behovet av att kunnaavsluta sin grundutbildning eller få möjlighet till inblick iämnesområden utanför den egna disciplinen. En merlångsiktig modell för sommaruniversiteten bör därförutarbetas, där effekterna då det gäller social snedrekrytering,studenternas skuldsättning, samt möjlighet till flexiblareregler för studieuppehåll under andra delar av året utreds.Vänsterpartiet tillstyrker därför regeringens förslag att anslåmedel för 25 000 platser . Vi anser dock att119 för denna verksamhet bör anslås ävenför , som är en del av kommandebudgetperiod.ForskarutbildningForskarutbildningen är av central betydelse när man skallbygga ut den högre utbildningen. Med tanke på denexpansion inom högre utbildning som vi anser nödvändig föratt klara framtida kompetensbehov vill vi tillskjuta medel förytterligare 300 doktorandtjänster utöver de 300--500doktorander som regeringen föreslagit. Vi föreslår därför attriksdagen anvisar utöver regeringensförslag till detta ändamål. Av de medel som avsätts förstudiefinansiering inom fakultetsanslagen bör minst 50 %avse doktorandtjänster. Vi är medvetna om att regeringensförslag att återinföra utbildningsbidragen innebär att mansänker ambitionen att ge doktoranderna bättre villkor ochökad social trygghet . I det ekonomiskaläge landet nu befinner sig i anser vi att detta trots allt ärnödvändigt . menardock att besvär angående doktorandtjänster,utbildningsbidrag och institutionstjänster skall kunna ställastill någon av regeringen utsedd myndighet.Trots att den kvinnliga andelen studenter igrundutbildningen nu är drygt hälften, så är endast ca 30 %av de doktorsexaminerade kvinnor. Detta ärotillfredsställande och därför måste åtgärder vidtagas för attbryta den manliga och dominansen inomvetenskapen så att fler kvinnor känner sig välkomna iforskarsamhället. Genom att öka rekryteringen av kvinnligadoktorander får vi i förlängningen fler kvinnliga handledare,docenter och professorer och därmed fler kvinnligaförebilder. vill därför pröva frågan om attkönskvotera platserna vid antagning till forskarutbildningen.ForskningenRegeringen har förklarat att skall ligga i frontlinjeni den tekniska utvecklingen och forskningen, också vad avsergrundforskning. En politik med denna ambition harVänsterpartiets stöd.Vänsterpartiet vill som en del av vår forskningspolitik,liksom på andra politikområden, betonajämställdhetsperspektivet. Det är viktigt att kvinnornas andelav forskarna i samhället kommer i nivå med männens. Dettamedför nämligen en kvalitativ förstärkning eftersomkvinnorna ofta formulerar andra frågor och väljer andraforskningsmetoder än sina manliga kollegor. Av särskild viktär det att kvinnoforskningen framgent tillförsäkras resurser.Till denna fråga ämnar vi dock återkomma i samband medden forskningspolitiska propositionen.I kriminalpolitiska motion föreslås attuniversiteten måste ta ett utökat ansvar för denkriminologiska forskningen inom det brottsförebyggandeområdet.Regeringen redovisar i budgetpropositionen de svårighetersom den förra regeringens satsning på forskningsstiftelsermedför. har också framfört starkainvändningar mot denna privatisering. Stiftelseformen harinneburit att staten, med den borgerliga regeringensvälsignelse, avhänt sig såväl ansvar som inflytande över och viktig del av forskningen. Det är särskilt stötandemed tanke på att de medel man fört ut kommer frånlöntagarfonderna.Det blir därför en väsentlig uppgift att undermandatperioden försöka återerövra ett demokratisktinflytande över dessa forskningssatsningar. Vi stöder i dennadel helt regeringens politik. Det skulle inte bara vara ett sättatt kunna få tillgång till väsentliga medel för forskningenutan det ger även en insyn och ett inflytande som samhälletnu helt saknar.De stiftelser som finns kommer att ha en klar inriktningmot tillämpad forskning. Om man från samhället inte kanstyra stiftelseanslagen också till andra ändamål riskerar vi attfå en förskjutning av balansen bort från grundforskning, isynnerhet som övriga delar av forskarsamhället drabbas avkännbara sparbeting. Även de gemensamma europeiskaforskningsanslagen har en profil som till helt övervägandedel gynnar den tillämpade forskningen. Detta förhållandeförstärker ytterligare obalansen.En utveckling där grundforskningens resurser urholkas tillförmån för den tillämpade forskningen står i strid medregeringens egna deklarationer. Vi tror därför att det finns enmöjlighet att nå samsyn om att en sådan utveckling måsteundvikas.För att undvika en sådan utveckling menar det är fel att redan nu skära ner fakultetsanslag ochanslagen till forskningsråden. Man kan inte jämförabesparingar inom forskningen med besparingar inomadministrativ statlig verksamhet. Forskningen är enstrategiskt viktig resurs som utgör en förutsättning för såvälsamhällsutvecklingen i stort som industriell förnyelse ochtillväxt. Forskningen är kort sagt en investering i framtidavälstånd. Detta gäller naturligtvis i ett längre perspektiv i höggrad även grundforskningen.Den forskning som finansieras via fakultetsanslagen ärofta en grundförutsättning för att unga forskare skall kunnagå vidare. Vi kan inte redan nu acceptera en nedskärning avfakultetsanslagen eftersom det ännu är osäkert vilkastiftelsemedel man framgent kan samordna med deoffentliga satsningarna. Vi föreslår därför att riksdagenanvisar mer än vad regeringen föreslagittill fakulteterna.Detsamma gäller för anslagen till forskningsråden. Tilldetta kan också tillfogas att regeringen aviseraren översyn av den totala strukturen förforskningsfinansiering. Det stärker oss i vår uppfattning omdet olämpliga i att just nu initiera ett omfattandebesparingsprogram. föreslår därför 88miljoner kronor till forskningsråden för att undvikaregeringens sparbeting.Ny högskola i södra delen av länVänsterpartiet ämnar inte ta strid om placeringen av dennya högskolan. Det finns dock skäl för att anse beslutet någotförhastat. Medel från inom områdenmed anknytning till och har istadgarna bundits till den nya högskolan. Forskningen skallvara fri och obunden. Intresse av och kompetens inom detavsedda området finns vid fler högskolor i Sverige.Kvalitetsaspekten skall vara det avgörande vid tilldelning avmedel, inte högskolans geografiska belägenhet.Vänsterpartiet menar därför att regeringen i förhandlingarnamed stiftelserna bör ta upp frågan för att få enförändring till stånd.Vänsterpartiet vill ha en decentraliserad högskola därhögskolelagen och Ïförordningen utgör den ram inom vilkenhögskolorna själva formar sin verksamhet. Det är dockrimligt att tillsynen av verksamheten inte bör utövas avhögskolorna själva utan av en central myndighet.Avsaknaden av en central myndighet har också visat sig varaett problem framför allt för de studerande vid universitet ochhögskolor. För de enskilda studenterna är det svårt attöverblicka på vilka grunder olika utbildningar kan uppnåsoch efter vilka regler urvalet sker. välkomnardärför regeringens beslut att utreda hur antagningsvillkorenkan göras mer överblickbara och rättvisa och i högre gradgarantera den sökandes rättssäkerhet i själva processen.Hur godtyckligt nuvarande system slår visar sig tydligt dådet gäller universitetens och högskolornas bedömning avstuderande med studieomdöme från folkhögskola. Vidansökan till enstaka kurser bedöms studieomdömet somurvalsgrund på minst sex olika sätt. Den decentraliseradeantagningen bör därför följas upp även i detta hänseende. Atttillträdet till högre studier baseras på enhetliga, rättvisa ochöverblickbara villkor är ett fundament för arbetet för enjämlik högskola.För att studenterna skall kunna orientera sig omutbildningsutbudet vid de olika högskolorna fordras ettsamlat ansvar för information på nationell nivå. Detta ärviktigt dels för nyrekryteringen av studenter, dels för attunderlätta kontakten med högskolorna särskilt för dem somkommer från studieovana miljöer. Dendimensioneringsökning som regeringen aviserar måsteinnebära att högskolornas systematiska kvalitetsutvecklingprioriteras. En noggrann uppföljning av kvalitetsarbetet påcentral nivå anser vi därför vara nödvändig.StudentinflytandeStudenten skall stå i centrum för och ha stor insyn i ochinflytande över verksamheten på högskolorna.Förändringarna i högskolelagen har dock inneburit enförsvagning av studenternas formella och lagstadgademedbestämmande. välkomnar därförregeringens avsikt att ändra högskolelagen så attstuderanderepresentationen garanteras i styrelser och organsom handlägger utbildningsfrågor. menarvidare att studenterna måste ges möjlighet att aktivt deltagai kvalitetsutvecklingsarbetet och att deras erfarenheter bättremåste tillvaratas vid planering, genomförande ochutvärdering. anser att regeringen böruppmärksamma frågan om studentinflytande även inom EU.JämställdhetVänsterpartiet anser att dagens jämställdhetslag skallutvidgas till att gälla också den högre utbildningen och attlagstiftningen mot sexuella trakasserier skärps. Riksdagenbör också ange klarare direktiv för det lokalajämställdhetsarbetet. De högskolor som kan uppvisa enförbättring av könsfördelningen genom att medvetet haarbetat för ökad jämställdhet skall premieras för detta vidresurstilldelningen. Högskoleprovet måste utformas så attinte något kön missgynnas och examinationer omfatta detsom berör och intresserar både kvinnor och män.Livslångt lärandeFramtiden är inte vad den varit. Ständigt öppnas nyagränser och vidgas människans horisonter. I enframtidsstrategi för utbildning krävs en förnyad tilltro tillvuxenutbildningen som drivkraft och utvecklingsfaktor isamhällsbyggandet. Motiven är dels fördelningspolitiskamed hänsyn till olika sociala gruppers utbildningsstandard,dels demografiska, ekonomiska ochsamhällsorganisatoriska. Kunskapsklyftan kommersannolikt att bli än mer komplex och mångskiftande.Förändringar i språk, kunskap, kultur och samhällsbildkommer säkert att accentueras . Vi behöver enförnyad diskussion om de fördelningspolitiska idealenslivskraft och framtida förverkligande i kunskapssamhället.Vi måste ge nytt liv och en ny mening åt ordenFOLKBILDNING -- FOLKRÖRELSE -- FOLKSTYRE.Högskolan har mycket att vinna på att skapa möten mellanmänniskor med olika bakgrund, erfarenheter, kön och ålder.Den sociala snedrekryteringen inom högre utbildning måstebrytas. tillstyrker därför regeringens förslagom att förbehålla en del av de nya platserna inomnaturvetenskap och teknik för redan yrkesverksamma, med2 000 platser , 2 000 platser ochytterligare 2 000 platser hösten 1996.Vi anser att möjligheterna till ett livslångt lärande ocksåmåste tillgodoses genom att högskolorna erbjuder ettflexibelt och brett utbud av distans-, deltids- och kvällskursersom ger den studerande möjlighet att kombinera studier medyrkesutövning och familj. Satsningen på folkbildning är idetta sammanhang också av stor betydelse. Det nyaresurstilldelningssystemet för grundutbildningen med starkaincitament för att premiera poängproduktion missgynnardock tyvärr distansutbildning och kvällskurser. Detta ärnågot som måste uppmärksammas och tas upp till förnyaddiskussion. Vi ser det trots detta som positivt att regeringenvill vidareutveckla metoderna för distansutbildning.Distansutbildning ökar tillgängligheten till högre utbildningför många människor, framför allt i glesbygd.Informationsteknikens snabba utveckling ger oanademöjligheter att förbättra distansutbildningen. Vänsterpartietser med glädje att regeringen vill pröva att utveckla ettFolkuniversitet enligt Open University-modellen. Det villsäga en universitetsutbildning på distans med lokalförankring och kommunikation via moderna medier.LärarutbildningenLärarutbildningen är ett av de få styrinstrument som finnsefter det att ansvaret för skolan decentraliserats. Men fråganär om lärarutbildningen i sin nuvarande utformning är etttillräckligt effektivt instrument för styrning och utvecklingav skolan. Lärarutbildningen måste kunna upplevas som enhelhet av de studerande. En helhet där ämnesstudier ochpraktisk/pedagogisk utbildning integreras och hela tideninriktas mot den framtida professionen.Verkligheten ser dock annorlunda ut på många håll. Detfinns risk för att den praktisk/pedagogiska delen avlärarutbildningen missgynnas i det nyaresurstilldelningssystemet. Lärarutbildningen saknarnumera i stort samordning och yrkesinriktning. Allt flerinstitutioner tunnar ut skolinriktningen och de didaktiskamomenten i sina ämneskurser för att fylla dem med studentermed annan yrkesinriktning. Det kan vara bra för den enskildahögskolans ekonomi men är förödande för kvaliteten pålärarutbildningen. Om kravet på en likvärdig skola för allaskall kunna uppfyllas fordras att lärarutbildningen håller enjämn, hög kvalitet med klar betoning på yrkesinriktningenoch att dess utformning inte uppvisar alltför stora olikheterpå skilda högskoleorter.Skolan har genomgått storaorganisatoriska förändringar. måste personalenskreativitet och energi inriktas mot att utveckla skolans inrearbete. För att kunna möta dessa nya krav finns behov av attförstärka och höja kvaliteten i lärarfortbildningen.Vänsterpartiet föreslår därför att regeringen tillsätter enutredning med uppdrag att utvärdera och se över bådelärarutbildningen och lärarfortbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en avgiftsfri utbildning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studentutbyte med tredje världen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad intagning,4. att till anslag C 46. Övriga utgifter inomgrundutbildning för /96 anvisar mindre än vad regeringen föreslår, mindre för färre högskoleplatser under budgetåretmen mer för sommaruniversitet/sommarhögskola ellersåledes ,5. att till anslag C 47. Övriga utgifter inomforskning och forskarutbildning för /96 tillstudiefinansiering av 300 nya doktorandtjänster anvisar mer än vad regeringen föreslår eller således ,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt också ämneslärare i naturvetenskap och teknik skallomfattas av de 9000 nya högskoleplatser i naturvetenskap och teknik somregeringen föreslår,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om andelen doktorandtjänster för dennya grupp doktorander som regeringen föreslår,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om besvärsrätt,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att pröva frågan om attkönskvotera platserna vid antagning till forskarutbildningen,10. att till anslagen till fakulteterna /96 anvisar mer än vad regeringen föreslår,11. att till anslagen till forskningsråden /96 anvisar mer än vad regeringen föreslår,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnittet Ny högskola i södradelen av ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvalitetsutveckling,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studentinflytande,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnittet Jämställdhet,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts under avsnittet Livslångt lärande,17. att hos regeringen begär en utredning meduppdrag att utvärdera och se över lärarutbildning ochfortbildning.