mot · GI02Jo627 · 1995-01-25 00:00:00 — Nationell restaureringsplan för Emåns vattensystem , som under århundraden utgjort en kraftkälla för ochen pulsåder i de bygder den passerar, är sydöstra vattendrag. Totallängden är ochavrinningsområdets totalareal . Ån har sittupprinningsområde på småländska höglandet i trakterna avBodafors och i , med de högsta källornabelägna 360 m ö.h. berör även ochKronobergs län men passerar huvudsakligen genomJönköpings och län, där utflödet i vid Emär beläget ca 1 mil norr om stora nivåskillnaden mellan höglandsdelen ochåmynningen vid Em gör att antalet forsar och fall är många,som det finns -- främst i läns del -- storaplana slättområden, där ån slingrar sig fram, ''meandrar'',med risk för omfattande översvämningar alltefter denvarierande vattentillströmningen.Ån rinner genom trakter som är Sverigesnederbördsfattigaste, med i genomsnitt /år iupprinningsområdet och /år vid Em. Detta,tillsammans med att den sista tredjedelen av ån helt saknarutjämnande och magasinerande sjöar, gör att vattenföringenär mycket ojämn och oregelbunden. Vårflod och kraftigahöstregn ger därför stora toppar i vattenföringen. Sedanmånga år tillbaka har därför kravet på olika invallningar ochrensningsarbeten varit starka. Sådana genomfördes senast år1988.Innan utsattes för några större mänskliga ingreppvandrade laxen långt upp i ån, säkert belagt ända till Tureforsstrax utanför i , troligen längre.Utbyggd kraftproduktion, rensade och sänkta forsar samtökande föroreningar från industrier och samhällen medfördeatt det fanns lax och havsöring kvari mer betydande bestånd endast i nedersta delen av ,nedströms Karlshammar och Emsfors. Nedläggning avindustrier och förbättrad rening av avloppsvattnet hardärefter bidragit till en förbättrad vattenkvalitet. Ikombination med förbättring av laxtrappor har på 1980-taletförst havsöringen och i viss mån även laxen återkommitpå den sträcka som är tillgänglig för vandringsfisk.Både havsöringen och laxen i har unika egenskaper,som skiljer dem från andra stammar och anses enligt bl.a.Fiskeristyrelsen tillhöra de mest skyddsvärda i Sverige ochÖstersjöområdet.Förutom lax och havsöring rymmer mellan 25 och30 fiskarter. Till de mest skyddsvärda arterna hör malen(silurus glanis), som här troligen har sitt viktigaste vatten inorra . Enligt Världsnaturfonden utgör en avnumera endast tre säkra lokaler för malen. En viktigförutsättning för malen är de djupare höljor som finns häroch var i Emåns lopp.En orsak till den rikliga fiskeförekomsten i är enovanligt art- och talrik bottenfauna. En storbottenfaunaundersökning i län 1975--1985 visar attEmån har den mest omfattande art-/genbanken avvattendragen i län. Bottenfaunan är en av de bättre isödra och mycket skyddsvärd.Även botaniskt och ur ornitologisk synvinkel rymmerEmån stora värden. De geologiska formationerna är avhögsta intresse. Jord- och skogsbruksintressena finns på flerahåll längs åns sträckning och bitvis har jordbruket givitupphov till en kulturhistoriskt intressant miljö med gammaltvälbevarat odlingslandskap och vackra hagmarker.Då den begynnande industrin vid byggdes ut , uppfördes bl.a. ett stort antal krutbruk,spiksmedjor, pappersbruk, sågar , kvarnar och andraindustribyggnationer. Av dessa finns flera ruiner ochlämningar. Det är naturligt att fått taemot och fått transportera en mängd olika ämnen. Kol,kväve, fosfor, organiska klorföreningar, PCB, dioxiner,kadmium, nickel, bly, kvicksilver är några av dem. Ettframgångsrikt arbete har resulterat i att nuär sanerad från PCB. Återstår bl.a. att finna en lösning förindustrideponin vid Jungnerholmarna i , där enförutvarande ackumulatorfabrik lämnat kadmium, nickel,bly och kvicksilver efter sig.Dock begränsas ej längre här reproduktionen av havsöringi första hand av miljögifter i ån utan av tillgång på lek- ochuppväxtområden samt av uppvandring av gamla fiskar.Idag är , som sydöstra största vattendragmed sin speciella hydrologi och starkt skiftande vattenföring,klassad som riksintresse i den fysiska riksplaneringen.Meandersystemet mellan och ,Fågellivet ivåtmarksområdet vid Rynningen,Ås- och ålandskapen vidDrageryd och vid ,Kvillområdet vidGrönskog,förekomsten av fiskarten mal på sträckanHögsby--Em ochFörekomsten av havsvandrande öring ochlax i åns nedre lopp, torde vara några av de framträdandenaturföreteelser med mycket särpräglade och mångformigakaraktärer, som motiverar riksintresset för naturvården.Emån ingår i 3 kap. 6 § NRL som ett vattenområde därnybyggnation för kraftändamål inte får ske. Vissa delar avEmåns avrinningsområde är utpekade som riksintresse förfriluftslivet och kulturmiljövården.De höga natur- och kulturvärdena gör att området har storpotential för bl.a. ekoturism och rekreation. har betytt,betyder och kommer att betyda mycket för de bygder, vilkaden genomrinner. Dock finns inom riksintresseområdena förnaturvård också andra, delvis motstående nyttjandeintressen:vattenkraftvattenförsörjningfiskejordbrukskogsbruksamhällsutbyggnader och industrilokaliseringturism och friluftsliv vilka verksamheter skall ske på ett sätt som inte skadarriksintresset, och vilka även kan vara motverkandesinsemellan.Under årens lopp har ett stort antal inventeringar ochundersökningar gjorts i Emåns avrinningsområde. Ett antalpunktinsatser har gjorts för att förbättra delar av områdetskvalitet. Dock menar jag, att det nu behövs en helhetssyn, enhelhetsbild på och dess framtid, för att möjliggöra ochpå ett miljöriktigt sätt ytterligare utveckla den kraftresursEmån även kommer att vara. En total bild avEmåns nuvarande situation, en total bedömning av åtgärderoch insatser, en total bild av nyttjandeintressena och total miljöanpassad restaurering. Ett sådant projektmedför såväl regional utveckling som arbeten ochmiljöutveckling.Länsstyrelserna i och , som ocksåkonstaterar att en samlad sammanvägning av samtliganyttjandeintressen i saknas, vilket medför attbedömningen av enskilda arbetsföretag görs utan någonhelhetsbild, håller nu på att ta fram en regional miljöstrategi,vilken skall tillämpas inom avrinningsområdet.Syftet med miljöstrategin är attSkapa en helhetsbild övernaturförhållanden (inkl. natur- och kulturvärden iodlingslandslapet) och nyttjande av naturresurser iavrinningsområdet,Verka för en hållbarsamhällsutveckling i avrinningsområdet som sker i enlighetmed nationella och regionala miljömål samtSamordnaarbetet med miljö- och naturresursfrågor inomavrinningsområdet.Bland projektmålen kan nämnas :Initiera framtagandetav underlagsmaterial som saknas,Kartlägga och beskrivanyttjandeintressen i ,Skapa en sammanvägning avolika nyttjanden i syfte att nå en strategi för hurnaturresurserna skall utnyttjas utifrån helhetsperspektivet,Förankra strategin hos berörda parter,Ge förslag tillprioriterade åtgärder i syfte att uppnå regionala ochnationella miljömål.Ovanstående seriösa och ambitiösa arbete, därintressenterna bl.a. är kommuner, vattenförbund,länsstyrelser och andra myndigheter, enskildanyttjandeintressen och intresseorganisationer, drivsinledningsvis av länsstyrelserna i och ,och . Styrning sker genom enledningsgrupp som består av representanter frånovannämnda myndigheter samt från och Vetlandakommuner.Aktivitetsplanen som omfattar tre etapper och inom vilkentre olika grupper arbetar med limnologisk miljö, marin miljöoch terrester miljö, har att bl.a. ta fram en översiktigtillståndsbeskrivning av naturförhållanden och naturresurseri avrinningsområdet, att beskriva nyttjandeintressena, attdefiniera och precisera miljömålen för , att ta framförslag till strategi och åtgärder som bör genomföras och attefter diskussion med olika parter fastställa strategi ochuppföljningsprocessen.Huruvida ovannämnda projekt rymmer den helhetsbildoch det arbete som erfordras för en ''totalrestaurering'' avEmån undandrar sig min bedömning. Dock ligger det mycketnära och helt i linje med de tankar jag har om behovet av,möjligheten till och nödvändigheten av ett miljöanpassat,regionalt utvecklingsarbete, för att tillvarata och utveckladen ekologiska naturresurs en frisk Emå kommeratt utgöra. Oomtvistligt är också att ovan beskrivna projekttorde utgöra ett utomordentligt underlag för förverkligandetav målsättningen om en ''totalrestaurering'' av Emånsvattensystem.Med den prioritering som alla säger sig vilja ge miljönoch den regionala utvecklingen, förutsätter jag att de medelsom ovanstående projekt och dess vidare arbete för enmiljöanpassad regional utveckling av kräver, anslås avregering och riksdag.Resursbehovet för de två första av ovan beskrivna etappertorde uppgå till mellan en halv och . Företapp tre och de ev. vallningar, rensningar, byggande avvandringsleder för fisk m.m. som kan komma att krävas, kanidag några kostnader ej preciseras. Dock är det av oerhördvikt att kommande förslag beträffande arbetet medovannämnda områdes restaurering och utveckling mottasoch bedöms på ett positivt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en nationell restaureringsplan förEmåns vattensystem,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stöd till Emånsmiljöanpassade restaurering och utveckling.