ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02U705 · 1995-01-25 00:00:00 — Bevarande av den biologiska mångfalden inom f.d. slutdokument AGENDA 21 lägger bl.a.stor vikt vid det framtida bevarandet av biologisk mångfald,såväl bland vilda som domesticerade växter och djur. Ett avskälen är att den biologiska mångfalden är viktig förmänniskans egen framtida överlevnad, genom demöjligheter som den biologiska mångfalden ger till nyakulturväxter och husdjur, nya egenskaper hos våra nuvarandehusdjur och nyttoväxter, nya läkemedel etc.Den biologiska mångfalden hotas numera i alla delar avvärlden. I det tidigare har hitintills funnitsstora orörda naturområden, som hotas av en snabb ochofta naturvårdsmässigt obetänksam exploatering. Samtidigtfinns i f.d. många forskningsinriktadeinstitutioner med kompetens och samlingar av stor betydelseför inventering och framtida skydd av den biologiskamångfalden. Dessa institutioner hotas nu i många fall avförstörelse eller nedläggning på grund av desamhällsproblem som man på många håll brottas med.Flera av våra viktigaste kulturväxter och husdjurhärstammar från områden inom det tidigare Sovjetunioneneller angränsande områden. Det gäller bl.a. sädesslag,fruktträd, häst och får samt många prydnadsväxter. Iursprungsområdena, bl.a. och , finnsi många fall både gamla former av domesticerade växter ochdjur, liksom vilda släktingar till dessa. Dessa delar av denbiologiska mångfalden är av särskilt intresse somgenreserver för framtida förädlingsarbete.Svensk biologisk forskning har sedan tid en storkompetens som avser växter och djur även utanför vårt egetland. Tyngdpunkten i den samlade kompetensen gäller heltnaturligt främst växter och djur i vårt eget och angränsandeklimatområden, som innefattar praktiskt taget hela dettidigare Sovjetunionen.En eller flera av de svenska myndigheter och kommittéersom nu arbetar med bevarandet av den biologiskamångfalden bör få regeringens uppdrag att särskilt utreda påvilket sätt -- gärna inom ramen för ett nordisktsamarbete -- kan stödja arbetet inom olika hittillsvarandegenetiska samlingar samt inventera och bevara hotade delarav den biologiska mångfalden i naturen, bland husdjur ochbland kulturväxter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd för bevarande av den biologiskamångfalden inom f.d. .
mot · GI02U801 · 1995-01-25 00:00:00 — Barnprostitution i de baltiska staterna BarnprostitutionAlarmerande rapporter har nått oss om attbarnprostitutionen är ett allvarligt problem i liksomi de andra baltiska staterna.Minderåriga barn prostituerar sig i för att bl.a.finansiera sina föräldrars missbruk. En tioårig flicka har iintervju verifierat att hon för motsvarande hundra svenskakronor tillbringar natten på ett hotell med olika män, mänsom bl.a. kommer från . Det påstods att det i svenskas.k. herrtidningar annonseras om som pedofilernasnya ''paradis''.Svensk polis har uppgifter om att barnpornografiframställd i exporteras till bl.a. . Enligtuppgifter från estnisk polis finns ingen lagstiftning för attmöta ovan angivna problem.I artikel 34 fastställs att barn skallskyddas mot alla former av sexuellt utnyttjande. RäddaBarnen har satt frågan om barnprostitution ochbarnsexturism i fokus. Att barn skadas såväl fysiskt sompsykiskt genom vuxnas övergrepp är ställt utom allt tvivel.Det måste därför slås fast att det oavsett sexuell läggning hosvuxna personer inte finns någon som helst förmildrandeomständighet när det gäller att våldföra sig på barn. Förutomde fysiska och psykiska skadorna förnedrar man och kränkerbarnet på ett oförsvarligt sätt.Spridning av hivBarnprostitutionen i medför stora risker för atthivsmittan får ökad spridning i ett land som har varkensmittskyddslagstiftning eller sjukvårdsresurser.I finns lagstiftning som innebär att svenskamedborgare som begår sexuella övergrepp i andra länder kandömas av svensk domstol och straffas för detta.Förutsättningen för att lagen skall kunna tillämpas äremellertid att gärningen är straffbelagd såväl i somi det land där den begicks, s.k. dubbel straffbarhet. I Estlandär inte, enligt uppgift, sexuella övergrepp mot barn straffbart,varför dubbel straffbarhet således inte är tillämpbar.ÅtgärderEtt antal frivilligorganisationer har tillbakaförsökt vidtaga åtgärder mot barnprostitution i Estland.Sverige bör ekonomiskt stödja dessa organisationer. Vidarebör inom ramen för biståndet fördemokratiutveckling inrikta arbetet på att få en lagstiftningsom gör att det blir möjligt att straffa svenska medborgaresom begår övergrepp mot estniska barn och ungdomar.Lagstiftning för att skydda barn från sexuella övergrepp ärockså en utomordentligt angelägen fråga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inom ramen för biståndsinsatsernagenom medverkan till lagstiftning motverka barnprostitutioni de baltiska staterna.
mot · GI02U802 · 1995-01-25 00:00:00 — Den demokratiska utvecklingen i Utvecklingen av statsskicket och de mänskliga fri- ochrättigheterna i är oroande. Det internationellasamfundet har skyldighet och rätt att stödja dendemokratiska utvecklingen.Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna, som bevakas av kommissionenoch domstolen i , är ännu inte med i. Detär den mest effektiva bevakaren på det internationella planetav demokrati och medborgerliga rättigheter.Tjetjenienkrigets dimensioner -- och annat -- visar att i dagkan i realiteten inte respektera och följa dennakonvention. Men målet måste vara att så skall bli fallet. Detkräver dock avsevärda förändringar i Ryssland.Men är redan bundet av den stadga som presidentGorbatjov signerade i -- ''Charter ofParis for A New ''. Det är en stadga i hägn. Den inleds med en omfattandeparagraf om ''Human Rights, Democracy and Rule of ''.I denna och i flera av de följande paragraferna åtar sig allastater -- också som arvtagare till -- attutveckla och garantera demokratin. Det gäller dedemokratiska friheterna. Det gäller fria val. Det gäller att ettland skall byggas med lag. Bl.a. sägs: ''Demokrati är denbästa garantin för yttrandefrihet, tolerans mellan alla grupperi ett samhälle, och lika chanser för varje människa. ''En serie klara krav i denna anda formuleras i stadgan, i storutsträckning i anslutning till fri- ochrättighetskrav.Det framgår också att varje medborgare skall ha rätt tillhjälp -- ''nationell eller internationell, mot varje brott mothennes rättigheter''. Och: ''Våra stater skall samarbeta ochstödja varandra med syftet att göra demokratinslandvinningar omöjliga att häva. ''Detta och mycket annat har alltså en folkrättsligskyldighet att uppfylla i enlighet med Parisstadgan.Den är alltså förpliktigad att bistådemokratin i . Det kan innebära att isamverkan med andra stater och organisationer påpekar förRysslands regering och andra signatärmakter vilka drag iutvecklingen i som strider mot Parisstadgan.Vidare bör det svenska s.k. demokratibiståndet ökasgentemot . Det bör inriktas på att tryggasamhällsförhållanden som de anges i Parisstadgan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär en redovisning av regeringen ochregeringens bedömning i vad mån uppfyllerParisstadgans åtaganden om ''Human Rights, Democracyand Rule of '',2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av det svenskabiståndet till .
mot · GI02U803 · 1995-01-25 00:00:00 — Viseringsfrihet till de baltiska staterna Det är glädjande att notera de ökade kontakterna mellanSverige och de baltiska staterna. Handel, turism ochkulturellt utbyte omfattar på ett naturligt sätt också våragrannländer på andra sidan Östersjön.Alla hinder för samarbete måste undanröjas. Då Sverigesom medlem av EU verkar för att de baltiska ländernaskyndsamt ska integreras i det europeiska samarbetet är detav stor vikt att föregår med gott exempel.Kraven på visum orsakar onödig byråkrati, är kostsamt ochger anledning till besvär. Reglerna har av allt att dömaförsvårat svensk-baltiskt samarbete.Norge och har avskaffat viseringstvånget för ettpar av länderna. borde följa deras exempel ochavskaffa kravet på visum för estniska, lettiska och litauiskamedborgare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avskaffande av viseringskrav från debaltiska staterna.
mot · GI02U805 · 1995-01-25 00:00:00 — Stöd till planerade kärnkraftsbygge kommer att öppna kärnkraftverketMochovce, om man får generösa lån från den europeiskautvecklingsbanken (forReconstruction and Development). I ingår Sverigesom en viktig långivare. har stött andra former avprojekt och har inte tidigare gett lån till färdigställandet avkärnkraftverk. Ingen annan internationell utvecklingsbankhar heller gett direkta lån eller bidrag till färdigställandet avkärnkraftverk. Beslutet om huruvida skall ställa låntill förfogande för Mochovces färdigställande är därför ettmycket viktigt prejudikat inför framtiden.Den genomgående mycket dåliga säkerheten i östraEuropa, tydligast exemplifierad av reaktorerna i Tjernobyloch , gör att en satsning på ny kärnkraft måste sessom mycket riskabel. Det har också blivit allttydligare att kärnkraften är en parentes i energihistorien. Detsvenska beslutet att avveckla kärnkraften är ett exempel pådetta, beslut att stänga av en reaktorett annat och USAs minskade användning av kärnkraften etttredje.Det krävs enorma investeringar för att starta upp ettkärnkraftverk. De summor lånar ut för ett sådantändamål måste alltså ställas mot vad samma summor iställetkan användas till. Lån till långsiktigt hållbar, förnyelsebarenergiförsörjning är mer miljöriktigt och åtskilligt säkrare.Olyckor kan naturligtvis hända även här, men de kan inte fåden katastrofala omfattning som en härdsmälta får. Lån tillenergieffektiviserande åtgärder är också långt merkostnadseffektiva: enligt ENGO () har sex gångerhögre energianvändning per ekonomisk enhet än Danmark.Vidare är det naturligtvis mer säkerhetsbefrämjande att gelån till att höja säkerhetsnivån i existerande kärnkraftverk, iden mån de inte på kort sikt kan ersättas av andraenergiformer, än det är att investera i än fler kärnkraftverk.I enlighet med riktlinjer anser vi attEBRD, liksom andra utvecklingsfonder, bör hjälpa till medutvecklandet av förnyelsebar energi och metoder förenergibesparingar. Det bör vara självklart för regeringen attaktivt söka påverka att inte ställa några lån tillförfogande för Mochovces färdigställande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forReconstruction and Development och Slovakienskärnkraftsprojekt,2. att hos regeringen begär en översyn avEBRD:s biståndsprojekt,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att satsa på energieffektiviseringoch förnybar energi,4. att hos regeringen begär att medel via EBRDför lån till kärnkraftverket Mochovce inhiberas.
mot · GI02U807 · 1995-01-25 00:00:00 — har varit engageradi folkbildningsinsatser runt . Folkhögskolanhar utvecklat en modell att överföra kunskap omfolkbildningens idéer och arbetssätt till andra länder. Hittillshar arbetet kunnat bedrivas tack vare medel från och en välvillig inställning frånstyrelserna på och ABF sydöstraSmåland/Öland.Via kunskapsöverföring i form av både långa och kortakurser och serminarier har avsikten varit att främja dendemokratiska utvecklingen i först och främst det fornaÖsteuropa, men även i andra delar av . Genom attpresentera den svenska folkbildningens idé och dessarbetssätt och genom att visa på studiecirkeln somstudieform och folkhögskolans arbetssätt har man pekat påmöjligheter till demokratisk fostran. Utbildningen har främstvänt sig till lärare och blivande studiecirkelledare i syfte attbygga en fungerande folkbildningsverksamhet imottagarländerna.Olika projekt har bedrivits i samarbete med å ena sidanfolkhögskolan, The Union of the Baltic Cities och ABF ochå andra sidan vid Kaliningradsuniversitet, polska Solidaritet samt ungerskafolkhögskolerörelsen.Inom olika områden har framtagits studiematerial sombehandlar svensk folkbildning och dess pedagogik.Önskemål från medlemsländerna i The Union of the BalticCities har framförts om en bred satsning på folkbildningen ifrämst , , , och -- enfolkbildningssatsning med studiecirkeln i centrum.Folkhögskolans kompetens när det gäller utbildning avfolkbildare i länder som befinner sig i endemokratiseringsprocess bör uppmärksammas och utgöra enstörre del av biståndet till dessa länder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fortbildning av folkbildare iÖstersjöområdet.
mot · GI02U810 · 1995-01-25 00:00:00 — Stöd till på energiområdet Det är uppenbart att kärnkraften i lider av svårasäkerhetsproblem. Det akuta och yttersta exemplet på dettavar naturligtvis olyckan i Tjernobyl.Sedan dess har på olika sätt medverkat tillsäkerhetshöjande insatser i reaktorerna i . Det äremellertid av yttersta vikt att de insatser som görs frånsvensk sida görs med utgångspunkten att de ska medverkatill en utveckling av energisystemen bort från kärnkraften.Även de säkerhetsfrämjande åtgärderna bör bedömas utifråninriktningen att de på intet sätt ska kunna användas som''alibi'' för en fortsatt kärnkraftsverksamhet vare sig i gamlaeller nya reaktorer.Regeringen bör alltså i fortsatt stöd på energiområdet tillÖsteuropa agera så att man medverkar till en skyndsamförnyelse av respektive lands energisystem. Det bör vara enutveckling mot förnybara energikällor och en effektivareenergianvändning.Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen på det svenska stödet tillÖsteuropa vad gäller energiområdet.
mot · GI02Ub301 · 1995-01-25 00:00:00 — Skånsk historia i skolor Det är givetvis värdefullt och av stor vikt att Sverigeshistoria lärs ut i skolorna. Lika viktigt är att man i de delarav landet som inte alltid tillhört erhållerundervisning om vad som hände och avhandlades i derasrespektive landsdelar, innan nu fastställda nationsgränseretablerades.I skånska skolor undervisas om händelser i svensk historiasom inträffade . Det är då inte deras landsdelshistoria. Den danske kungen var iSkåne, som då tillhörde , känd som ''dengode''. Enligt svensk historieundervisning undervisas om enhelt motsatt uppfattning. Ett annat exempel påhistorieförvanskning är då alla, även iSkåne, högtidlighåller frånfälle vid Lützen1632. Men nämnde kung var inte regent över ! Sammagäller för intill 1658. Dennes son , känd som''Gråkappan'', rationell och effektiv var han sannerligen inteheller känd som någon skånsk förkämpe, utan tvärtomorsakade han likt sina förfäder enorma tragedier för mångaskåningar! Utgången av 1676 betraktadesinte på något vis som något positivt av dåtidens skåningar.Min avsikt är givetvis inte att svensk historia skallundanhållas eller negligeras. Men däremot bör lokal historiafå en mer framträdande behandling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av allsidighistorieundervisning i de delar av landet som inte alltidtillhört .
mot · GI02Ub302 · 1995-01-25 00:00:00 — Skoglig utbildning vid naturbruksskolor Skogen är gröna guld. Skogsindustrins exportuppgår netto till , mer änbilindustrins och verkstadsindustrins sammanlagdaexportvärde. Skogen i växer med ca 100miljoner skogskubikmeter , varav endast 65%avverkas. I som helhet är tillväxten medan avverkningen endast är . län och övriga skogrika län i södraSverige har genom sina naturliga skogsförhållanden storaförutsättningar att bli en av mestbetydande råvarubaser för skogsproduktion. Dock krävs iframtiden en högre grad av förädling, en starkaremiljöinriktning och kontinuerlig utbildning /fortbildning/vidareutbildning. Ökade ekologiska kunskaper, störremiljömedvetenhet och ett växande intresse för ekologiskthållbara produkter ökar kraven på skogsbruket och denenskilde skogsägaren. Ekonomi och ekologi måste gå handi hand.I ägs av skogsmarken av privataskogsbrukare. Många skogsägare driver sitt skogsbruk ikombination med familjejordbruk. Andra har det somdeltidsarbete eller fritidssysselsättning. Det är ofta fråga omett småskaligt skogsbruk med personligt intresse. Beroendepå skogsbrukets ständiga utveckling och på den storavariationsrikedomen inom ägar/brukarstrukturen är detoerhört viktigt att en varierad utbildning, fortbildning,vidareutbildning inom skogens område finns tillgänglig förskogsfolk.Ett led i denna utbildningskedja utgörs avnaturbruksgymnasierna med skoglig inriktning. I länfinns en sådan skola, Helgesboskolan i kommun.För att bättre tillgodose det varierande och kontinuerligabehovet av skoglig fortbildning och vidareutbildning och föratt utveckla naturbruksgymnasierna med skoglig inriktningtill kompetenscentra och kunskapsförmedlare tillyrkesverksamma inom skogsbruksområdet, behövs bl.a. enettårig påbyggnadsutbildning på naturbruksprogrammet ochsärskilda medel för stöd till utveckling av kunskapscentra vidovannämnda naturbruksskolor. Liknande stöd har tidigareutgått till naturbruksskolor med jordbruks- ochträdgårdsinriktning.För län som jord- och skogsbrukslän kommer ettsådant stöd och en sådan möjlighet att bidra till ytterligareutveckling av skogsnäringen och ge enskilda skogsägaremöjlighet till en varierad fortbildning för skogens, näringensoch landets bästa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av stöd till naturbruksskolormed skoglig inriktning för fortbildning och utveckling somkompetens-/kunskapscentra inom det skogliga området.
mot · GI02Ub303 · 1995-01-25 00:00:00 — Samhällsutvecklingen i visar behovet av bredarekunskaper och erfarenheter av etisk analys hos bredabefolkningsgrupper.Etiken har i svensk skolundervisning förlagts tillkristendoms- resp. religionsämnet. Detta har varit naturligtmed hänsyn till vår månghundraåriga koppling till denkristna etiken.Sverige har blivit ett mångkulturellt ochmultietniskt samhälle. Detta ställer nya krav. Även förgrupper som inte ansluter sig till den traditionellt kristnaetiken finns starka behov av etikundervisning på denhumanistiska människosynens grund.Alla bör få etikens grundprinciper, och vana att etisktanalysera problem, med sig ut i livet. Det finns därför allanledning att föra över väsentliga delar avetikundervisningen i de samhällsorienterande ämnena iskolan, och där bereda erforderligt utrymme. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om etikundervisningen.
mot · GI02Ub307 · 1995-01-25 00:00:00 — Skolans arbete mot mobbning Runt 100000 svenska barn beräknas vara drabbade av olikaformer av mobbning i skolan. Lägger man därtill alla deberörda barnens föräldrar och släktingar så förstår man attmobbning berör en stor del av befolkningen. Förekomsten avmobbning är ett problem som måste tas på största allvar.Många föräldrar upplever att skolan inte gör tillräckligt föratt komma tillrätta med problemen. Mobbning kan i vissafalla tillåtas fortgå utan att tillräckliga insatsersätts in. Om inte verkningsfulla åtgärder vidtas kanutsatta barns situation förvärras.Inte alla åtgärder upplevs heller som rättvisa, som t.ex. närden elev som mobbas erbjuds att få byta klass eller skola.Samhällets åtgärder mot mobbning får inte väljas för att deär lätta, utan för att de är riktiga.Skollagen säger att de som arbetar i skolan särskilt skallbemöda sig om att hindra varje försök från elever att utsättaandra för kränkande behandling. I förarbetena till lagenframgår också att skolan skall gripa in om tecken påvantrivsel eller mobbning märks. Det slås också fast att enavvaktande attityd kan uppfattas som en tyst sanktion avmobbarnas agerande.Skolan verkar generellt sett ha trappat upparbetet mot mobbning. Verkligheten säger oss dock attåtgärderna ännu inte är tillräckliga. Många skolor arbetarmycket ambitiöst mot mobbning, andra har inte gjort likastora insatser. Det finns anledning att se över hur skollagensintentioner följs.Det är ofta föräldrarna som först märker att något är fel ibarnets skolsituation. De bär också det yttersta ansvaret förbarnens fostran. Skolan måste dock ha beredskap att agerasnabbt när någon slår larm.Skolan och de vuxna som kommer i kontakt med barn ochungdomar måste sätta tydliga gränser för vilka beteendensom är acceptabla och stödja dem som far illa.Saker som utanför skolan skulle kallas för misshandel ocholaga hot polisanmäls långt ifrån alltid av skolan. Problemenhanteras ofta internt, av hänsyn till de inblandade och iblandkanske till skolans rykte. Detta riskerar att sända felaktigasignaler till berörda elever. Allvarliga fall av hot, misshandeloch trakasserier är just hot, misshandel och trakasserier --även om de råkar ske i skolan. Hur skolans hanterar detta,dvs. hur skolans interna rättsystem fungerar, bör bli föremålför översyn.Barn och ungdomar skall kunna gå trygga till skolan,känna sig trygga under skoldagen och kunna ta sig hemtrygga. Allt annat är ett misslyckande för politiken ochskolan.En förutsättning för att skolans personal skall kunnaupptäcka missförhållanden tidigt och kunna ageraändamålsenligt mot mobbning är en hög kunskapsnivå. Detär angeläget att utbildning om mobbning erbjuds i sambandmed fortbildning av skolans olika personalkategorier. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att se över hur skollagensintentioner följs när det gäller arbete mot mobbning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att se över hur skolans internarättssystem fungerar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortbildning om mobbning.
mot · GI02Ub308 · 1995-01-25 00:00:00 — är ett kulturcentrum mitt i Öresundsregionen.På , som tillhör , lade grundentill det som skulle bli den moderna tidens rymdforskning.Landskrona slott och Citadellet () är ett av Nordensbäst bevarade försvarsverk.Adolf 1700-talskasern inhyser ett förnämligtregionalt museum. I Hög, inte långt från , finns envikingaby av stort arkeologiskt intresse. Skånska slott finnsnära t.ex. Trolleholm och . Det var f.ö. i Knutstorpsom föddes. ligger ju nära ochskåningarnas historia är intimt förknippad med danskarnas.Sedan länge finns på Citadellet ett stort antal hantverkareoch konservatorer som representerar ett femtontalhantverksyrkan.Utifrån denna kulturella bakgrund startade planerna på ettgymnasieprogram med kulturvårdsinriktning i Landskrona.Tanken är att också en högskoleutbildning skalletableras med inriktning mot möbelkonservering. Dettasenare diskuteras i samarbete med Lunds universitet.Tillsammans skulle detta vara det första svenska centret förutbildning och utvecklingsarbete inom kulturvårds- ochhantverkssektorn.Gymnasieutbildningen ger en grundläggande utbildningmed samma kärnämnen som övriga gymnasier.Karaktärsämne kan eleverna välja mellan olikakulturvårdsämnen. Tillsammans ger detta enkulturvårdsutbildning med en helhetssyn på kulturvård.Gymnasieutbildningen ger de kunskaper som behövs för attde elever som så önskar skall vara behöriga att läsa enhögskoleutbildning inom ex. bebyggelseantikvariskverksamhet, konservatorsverksamhet ellermuseieverksamhet.De praktiska delarna och viss teori är knuten tillLandskrona museum, Skånehantverk lokaliserad påCitadellet och i andra hand övriga kulturinstitutioner inärregionen.Gymnasieprogrammet startar påGullstrandsskolan som är en av kommunsgymnasieskolor. Hos regeringen ligger en ansökan om attprogrammet godkänns för riksrekrytering. Med stöd av vadvi skrivit ovan kan vi inte se några hinder för ettgodkännande.Vi menar att detta är en unik möjlighet för att ge ungamänniskor i en gymnasieutbildning i kulturvård. Detär inte möjligt att bygga upp en liknande gymnasieskola påså värst många orter i landet.Landskrona behöver tidigt få besked om godkännandesenast så att rekrytering är möjlig att genomförapå ett acceptabelt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riksrekrytering till gymnasieutbildningmed kulturvårdsinriktning i .