mot · GI02T616 · 1995-01-25 00:00:00 — infördes ett register för fritidsbåtar.Enligt lagen skulle varje svensk båt som inte går iyrkesmässig trafik registreras om 1. båten drevs med segel eller motor och skrovet hade enstörsta längd av eller 2. båten drevs med en motor vars propelleraxeleffekt ellermotsvarande översteg tio kilowatt eller med flera motorervars sammanlagda effekt översteg nämnda tal.Registreringsplikten inträdde då båten första gångensjösattes eller då den utrustades med segel eller motor.Registret fördes av och länsstyrelserna.Båtarna tilldelades en registerbeteckning som bestod av trebokstäver och två siffror. Den anbringades väl synlig på bådasidorna av båten.Ändamålet med ett båtregister är att ge underlag förkontroll av ordning och säkerhet till sjöss och att kunnaplanera trafiken med fritidsbåtar. Registret skall ävenanvändas som underlag för planering som avser turism,friluftsliv och naturvård samt för utredningar rörande skatter,tullar och indrivning.Den årliga avgiften per registrerad båt har varit 30 kr.Riksdagen beslutade på förslag avtrafikutskottets borgerliga majoritet (bet. 1992/93:Tu10) ochi enligt med proposition 1992/93:102 att avvecklafritidsbåtsregistret års utgång.Som skäl för avveckling av registret har bl.a. hävdats attdetta skulle underlätta båtstölder och försäkringsbedrägerier.Ett annat argument var att det inte bar sina kostnader.Sistnämnda argument är i och för sig korrekt. Detta beroremellertid på den missbedömning av antaletregistreringsbara fritidsbåtar som gjordes vid registretsinförande. Antalet fritidsbåtar uppskattades då till ca 400 000. Den verkliga siffran visade sig emellertid vara enbartca 300 000. Det var således genom att basera en orimligt lågårsavgift -- per båt -- på ett orealistiskt antal båtar som registret bleven dålig affär för statskassan.Detta togs sedan av motståndarna, som nästan uteslutandevar båtbranschen närstående intressen, till intäkt för att slopabåtregistret. Argument som myndighetsövergrepp,integritetsbrott och överbyråkratisering är däremotpåståenden som saknar all grund. Bl.a. har riksskatteverketvid ett flertal tillfällen upptäckt att ett inte oväsentligt antallyxbåtar smugglats in i landet.Antalet båtolyckor liksom båtstölder och andra lagbrott tillsjöss, såsom bl.a. hastighetsöverträdelser, ökar. Sådanaavarter har visat sig lättare att hantera med ett båtregister somär en absolut förutsättning för att överhuvudtaget kunnaidentifiera stulna båtar.Berörda myndigheter som ,, sjöpolisen och ställer sigpositiva till ett båtregister. Sjöpolisen anser att stulna båtarbara kan spåras genom någon form av registerbeteckningsamtidigt som man noterar att såväl fartsyndare som tjuvaroch rånare kunnat gripas tack vare registret. Enligtsjöräddningen har registret också underlättat efterspaningenav försvunna båtar. Ett avskaffande av båtregistret innebärockså ett påtagligt avbräck för exekutionsväsendet i dessuppgift att hitta utmätningsbar egendom. De skäl för enavveckling av fritidsbåtsregistret som departementschefenoch trafikutskottets borgerliga majoritet anförde vilar på ensynnerligen bräcklig grund. För det första motsatte sig en radtunga remissinstanser som , , , ,länsstyrelserna i och , ochJämtlands län, , m.fl. att fritidsbåtregistretavvecklades. För det andra anförde ett mindre antalremissinstanser att någon form av frivillig registrering''synes önskvärd''. Enbart ett fåtal organisationer, medstarka kopplingar till båtbranschen, ansåg attfritidsbåtsregistret ''i sin nuvarande form bör upphöra''.De enda instanser som förklarade sig vara kategoriskamotståndare till ett fritidsbåtsregister var sålunda dåvarandeledningen av ochtrafikutskottets borgerliga majoritet. Som praktiskt tagetenda skäl för att slopa ett väl fungerande båtregister, som /1993 omfattade ca 300 000 fritidsbåtar, anförde utskottsmajoriteten (sid. 5 i bet.1992/93:TU10) att det rörde sig om ett intrång i denenskildes integritet. På följande sida i samma betänkandeskriver man att det frivilliga register som kunde tänkasinrättas ''måste föras med hjälp av automatiskdatabehandling''.Svenska Stöldskyddsföreningen () är huvudman fördet frivilliga fritidsbåtsregister som finns tillgängligt.Föreningen uppmanar båtägare att registrera sin båt i dettaregister. Som skäl anges att stöldrisken minskar, attmöjligheten ökar att snabbt få tillbaka sin båt om den blirstulen och att sjöräddningsarbetet underlättas. Detta är exaktsamma skäl som åberopades till fördel för det tidigareexisterande obligatoriska båtregistret. Därmed torde det engång för alla vara bevisat att ett så heltäckande båtregistersom möjligt är till stor fördel för samhället. Trots att någrasärskilda krav på storlek etc. inte finns i det frivilliga registretuppgår antalet registrerade båtar bara till ca 150 000. Denna synnerligen blygsamma anslutning skalljämföras med det totala antalet båtar i . Dessa uppgårenligt till 1,3 miljoner med följandefördelning på olika typer:Kanoter140 000)Öppen småbåt utan motor200 000)Öppen småbåt med motor450 000)Motorbåt över 10 hk200 000)Övernattningsbara båtarsegelbåtar90 000)motorbåtar90 000)(Segelbrädor130 000)Totalt1 300 000Ett båtregister är för övrigt jämförbart med ett bilregister iså måtto att det krävs ''spelregler'' såväl på sjön som påvägarna. Sjöräddning, sjöspaning, narkotikabekämpning,polisinsatser vid båtstölder m.m. kräver storaekonomiska resurser, vilka till stor del faller påskattebetalarna. Detta är ett fullkomligt orimligt förhållande.Vi föreslår mot denna bakgrund att ett obligatorisktfritidsbåtsregister återinförs. Den avgift, som det i ettinledande skede skall åligga varje båtägare att betala, skallförutom registerkostnaden också ge ett väsentligt bidrag tillsamhällets kostnader för upprätthållande av en godsjösäkerhet m.m.Därför bör avgiften i ett inledningsskede inte understiga300 kr per båt och år. Om man väger samman samhällets totalakostnader för sjösäkerhet etc. och de stora och obeskattadeförmögenhetsvärden som återfinns i ovan angivna båtmassatalar starka skäl för att en regelrätt båtskatt börinföras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återinföra fritidsbåtsregistret,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om båtavgift och båtskatt.