mot · GI02Jo255 · 1995-01-25 00:00:00 — Vid folkomröstningen beträffande medlemskap i hadeväljarna att ta ställning till frågan om borde blimedlem i EU i enlighet med framförhandlat avtal mellanSverige och EU:s medlemsländer. För många var detframförhandlade avtalets innehåll av avgörande betydelseför om svaret skulle bli ja eller nej. Särskilt för många, sompå avtalets grund nu såg en möjlighet för landsbygdens,miljöns och jordbrukets utveckling. En möjlighet tillexpansion, utveckling och export baserad på rättvisa och likavillkor för våra svenska jordbrukare. En möjlighet tillutveckling och fler arbetstillfällen i en vidare krets.Regeringen förändrar nu innehållet i och utfallet av . Förändringar som medför att själva förutsättningenför folkomröstningen nu i efterhand håller på att urgröpas,men också förändringar som leder till försämrat utfall försåväl landsbygden som jordbruket, miljön och bygders ochregioners utveckling. Tillsammans med övriga åtgärder ochförslag innebär kursförändringen dessutom att regeringenåterupptar och återigen blåser under koncentrations- ochcentraliseringspolitiken i landet, med kända problem somnaturlig konsekvens.För läns del, där mer än vart tredje arbetstillfällegenereras ur lantbruket, och för , där av arbetstillfällena emanerar från jordbruket, kommertänkta utvecklings- och exportmöjligheter förjordbrukssektorn, och därmed också för övriga sektorer, attmycket starkt reduceras.Det av föregående regering framförhandlade EU-avtalethade bl.a. som utgångspunkt att svenskt jordbruk och svensklivsmedelsindustri skulle få samma konkurrensvillkor somövriga EU. Denna målsättning är nu tyvärr i åretsbudgetproposition utbytt mot kraftigt försämrade villkor förjord- och skogsbruket och en mycket negativ urholkning avEU-avtalet. Urholkningen av gäller framför alltföljande:det kraftiga underutnyttjandet av framförhandlademiljömedel, där endast 25--av tas till vara,motsvarande mycket lågaambitionsnivå beträffande ersättning till mindre gynnadeområden (LFA-stödet) i samtföreslagenfinansiering av EU-avgiften med speciell beskattning av deareella näringarna.Sammantaget innebär detta att näringens generellakonkurrenskraft urholkas, att jordbruket och det öppnalandskapet i mindre gynnade områden hotas och attlivsmedelssektorn inte kan tillgodogöra sig de möjligheter,som en fri tillgång till europamarknaden ger. I förlängningenkommer detta att drabba sysselsättningen, handelsbalansenoch landets ekonomi.Listan med exempel på försämringar kan dessvärre göraslängre:Av EU:s strukturstöd avstår regeringen helt fråninvesteringsstödet, som denna möjlighet i t.ex.Danmark utnyttjas i väsentlig utsträckning. --Landsbygdsutvecklingsstödet i EU (5B-stöd) beskärs tillförmån för sysselsättningsskapande åtgärder itätortsområden.Stödet till avbytarverksamheten slopashelt, utan hänsyn till att stödet bygger på tidigareförhandlingsuppgörelser, där näringen avstått frånprishöjningar till förmån för olika sociala satsningar.Förutom att regeringen medvetet radikalt försämrararbetsvillkoren, tryggheten och levnadsvillkoren förlantbrukets folk, hotas sysselsättningen för totalt 1700avbytare, varav ca 80 i län. En inte bara märklig utan en destruktivpolitik mot näring, enskilda människor och landetsekonomi.Genom att det f.n. inte finns något alternativ tillatt finansiera de FoU-program som drivs av SLF medförregeringens förslag att de fleråriga program som är beslutadeinte kan fullföljas.Sammanlagt motsvarar besparingarna beträffandemiljöersättningar, LFA-syd, övr. strukturstöd,avbytarverksamhet och FoU inte av anslag /96 (12 mån). Inkluderas uteblivna EU-medel ökarbesparingseffekten till . Dessa nedskärningar är mycket stora i förhållande tillde totala besparingarna i statsbudgeten på ca 22 miljarderkronor, vilka utgör av den totala budgetomslutningen.Arealersättningen i EU-systemet är en kompensation försänkta spannmålspriser enligt CAP-reformen. Det generellaarealstödet bör regionaliseras på flera områden än nuvarande3 st. Antalet klasser bör ökas upp mot det tidigare förslagetom 11 st.Utan föregående behandling i har regeringen tillEU-kommissionen notifierat 4 st prisorter vad avser interventionssystemet för spannmål.För att syftet bakom EU:s interventionssystem för spannmålskall gälla i , liksom det gör i alla andramedlemsländer, var det tidigare förslaget med minst 30 ortervälavvägt. Detta står också klart vid en jämförelse med andraEU-länder, som genomsnittligt har en prisort per 50 000 ha spannmålsodling. Regeringens linje med 4 orter gerför svensk del en ort per 375 000 ha spannmål! Detta visar orimligheten i regeringensförslag och är ytterligare ett bevis på att regeringen inte ärberedd att ge svenskt jordbruk jämförbara konkurrensvillkor.Vad gäller den ekonomiska utvecklingen i näringeninnebär regeringens samlade förslag att sektorns ekonomiförsämras med ca jämfört med ochmed jämfört med . Med tanke på attjordbrukets överskott till eget arbete och eget kapital 1993och 1994 låg på ca är detta en orimlig utveckling.Det är inte heller rimligt att lantbruket, som har av den svenska befolkningens totala nettointäkt avtjänsteinkomster och inkomst av näringsverksamhet skallbetala av EU-avgiftens finansiering.Regeringens samlade förslag beträffande jord- ochskogsbrukssektorn kommer inte att medföra utveckling --men avveckling, inte fler arbetstillfällen -- men färrearbetstillfällen, inte lika villkor -- men olika villkor, intelandsbygdsutveckling och regional balans -- menkoncentration och centralisering, inte utveckling av enlevande landsbygd -- men mycket stor risk för avfolkningoch ett igenvuxet kulturlandskap.För läns del, där av arbetstillfällena genereras från lantbruksnäringen,betyder regeringens förslag enligt budgetpropositionen ettdråpslag. Där är utvecklingen av jord- ochskogsbrukssektorn en förutsättning för utveckling ochnya varaktiga arbetstillfällen. Där har exempelvis bara under1993 och 1994 tillkommit 1700 koplatser, varav 1200 påÖland, som har alldeles särskilda och speciellaförutsättningar, vilka framgent måste uppmärksammas.Förutsättningen för att hela skall leva, bevaras ochutvecklas är att jordbrukets olika grenar där tas tillvara.På finns en unik kombination av olikaproduktionsinriktningar: mjölkproduktion, växtodling,odling av sockerbetor och specialgrödor och köttproduktionpå naturliga strandängs- och alvarmarker. Det är viktigt attse till denna helhet för att bevara de ursprungsmiljöer, somnationen värnar om. Värden som finns över hela ön. Ölandintar en särställning i med en bofast befolkning somär mycket, för att inte säga helt, beroende av jordbruket.Denna särart måste också beaktas i fortsättningen förbevarande av bl.a. biologisk mångfald, inte bara nationellt,utan även i ett europeiskt perspektiv.För att något belysa konsekvenserna av regeringenssamlade förslag enligt budgetpropositionen för någralantbruk i län, kan följande exempel hämtade urverkligheten vara värda att återge:Ex 1. Växtodlingsgårdpå , som på en totalareal av 62 ha odlar 35 ha spannmål, 7 ha oljeväxter, 7 ha bruna bönor, 10 ha sockerbetor och 3 ha lök.Med regeringens samlade förslag minskar gårdens intäktermed medan kostnaderna ökar med . En sammanlagd negativ lönsamhetsförändringpå 80 000 kronor.Ex 2. Gård på fastlandet i län med 2 000 slaktsvinsplatser, 230 ha åker varav 50 ha fabrikspotatis och 50 ha sockerbetor samt 300 ha skog.Med regeringens samlade förslag sker en negativlönsamhetsförändring på 593 000 kronor.Ovanstående exempel belyser det orimliga i regeringensjordbrukspolitik. Det orimliga för näringsidkaren, förnäringen, för landsbygden, för regional balans, för det öppnalandskapet, för ekonomin, för landet.Vi behöver de jordbruksmark vi har i landet. Vi behöver ett svensktjordbruk för att producera livsmedel efter svenska etiskanormer, d.v.s. ett miljövänligt jordbruk med god djuromsorg.Vi behöver också ett svenskt skogsbruk som har råd tillutveckling och god miljövård.Dessa förutsättningar skapas ej av regeringens förslagenligt nu framlagd budgetproposition, som baseras på alltförobearbetat underlag. Därför bör regeringen tillsammans mednäringen ta fram och presentera en konsekvensanalysrörande jordbrukets ekonomi, dess villkor och dess inverkanpå den samlade samhällsekonomin, arbetsmarknadsläge ochregional utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av konsekvensanalys rörandejordbrukets ekonomi och villkor.