mot · GI02Bo8 · 1995-03-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:166 Finansiering m.m. av lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet Den nuvarande kommunala lantmäteriorganisationen medkommunal fastighetsbildning och fastighetsregistreringinnebär stora fördelar för kommunmedborgarna ochangränsande kommunala verksamheter. Dessutom erhållshög effektivitet i mätningen och därmed i försörjningen avdigitala kartdata. Därför anser jag att de kommuner som såönskar ska kunna behålla och vidareutvecklafastighetsbildningsverksamheten på samma villkor som denstatliga förrättningsorganisationen. Detta är även engrundläggande förutsättning för att tillgodose behovet avökad samverkan mellan det kommunala och det statligalantmäteriet. Försörjningen med digitala kartdata kandärmed förbättras och effektiviseras.Genom den kommunala fastighetsbildningsmyndighetenfår allmänheten en samlad och heltäckande service i plan-,bygg- och fastighetsfrågor. I den kommunalaförrättningsorganisationen integreras kartförsörjningen medfastighetsbildning och fastighetsregistrering. Detta ger godekonomi, hög servicenivå gentemot medborgarna samt eneffektiv vidareanvändning av mätdata i de digitala kart- ochprojekteringssystemen. Integrationen ger även en godförutsättning för att upprätthålla tillräcklig bred kompetenshos lantmäteripersonalen inom det jämförelsevis smalalantmäteriområdet.Förutsättningen för ett någorlunda heltäckande system förlandskapsinformation kräver samverkan mellan stat ochkommun. Detta är en nyckelfråga anser jag. Analys avsamordningsmöjligheter mellan olika aktörer inom IT-området t.ex. för landskapsinformation(), kommunerna och staten måste göras.I propositionen föreslås att användarna av fastighets- ochlandskapsinformation i ökande utsträckning ska bidra tillfinansieringen av kostnaderna för drift och utveckling avinformationssystemen. Principen är riktig. Dock bortses ipropositionen helt ifrån det faktum att inomlandskapsinformationsområdet sker den viktigasteuppbyggnaden av ADB-baserade system inomkommunernas tätortsområden. Det är där som de högafastighetsvärdena finns, det är där som tätortsutvecklingensker och det är där som behovet av digitala kartsystem ärstörst. Någon lösning på problemet med försörjning avADB-baserade data inom landskapsinformationsområdetkan inte komma till stånd utan samverkan mellan stat ochkommun. Någon tanke eller förslag på sådan samverkanfinns inte i propositionen.Förslaget till lantmäteritaxa i propositionen innebär enförenkling och ger större flexibilitet. Särskilt gäller detta dekommunala fastighetsbildningsmyndigheterna. Dock är detotillfredsställande att alla kostnader för fastighetsbildningeninte skall ingå i underlaget för den nya lantmäteritaxan.Kostnaden för fastighetsregistrering skall lämnas heltutanför taxan. I nuvarande ekonomiska läge så anser jag inteatt det finns något utrymme för anslagsfinansiering. Inteheller kostnaden för den kommunala verksamheten medstomnät och kartläggning föreslås ingå i kostnadsunderlaget.Detta strider helt mot de förutsättningar för mätning,beräkning och kartläggning (MBK) som tillämpas ikommunerna. En grundläggande princip är att nyttjarna avMBK-material också betalar för detta.Förslaget i propositionen innebär att kommunerna inteskulle erhålla någon ersättning då kartor (digitala elleranaloga) och stomnät används vid fastighetsbildning. Dettaoavsett om fastighetsbildningsmyndigheten är statlig ellerkommunal. Som jämförelse kan nämnas att kostnader förMBK-verksamheten ingår i underlaget för plan- ochbygglovstaxa (PBL-taxa).Genom att kostnaden för digital informationinte skall inräknas i kostnadsunderlaget för lantmäteritaxan,så kommer kommunernas information att utnyttjas gratis vidfastighetsbildningen. Detta är en oacceptabel ordning anserjag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om principerna för finansiering avlantmäteri- och fastighetsdataverksamheten.