mot · GI02Sk341 · 1995-01-25 00:00:00 — Vänsterpartietnoterar dock med tillfredsställelse att densocialdemokratiska regeringen har förståelse för att ettborttagande av grundavdraget för högre inkomster har entydlig fördelningsprofil. Regeringen skriver i proposition1994/95:25 ''Frågan om grundavdragets utformning i dehögre inkomtsskikten prövas i samband med avvecklingenav värnskatten (proposition 94/95:25 sid 49).Då det innebär ett skarpt fördelningspolitiskt inslag iskattepolitiken att slopa grundavdraget för högre inkomster,menar att grundavdraget åter skall tas bort förinkomster över brytpunkten. menar att dettabör ske både vid den statliga och kommunala taxeringen. Ettförslag för hur detta bör ske redovisas nedan.3.2 GrundavdragetGrundavdraget slopas för inkomster över brytpunkten.Detta sker genom att avdraget trappas ned från eninkomstnivå på ca så att det helt upphör förinkomster över brytpunkten. Inkomstförstärkningen för denoffentliga ekonomin kan för beräknas till på den statliga sidan och 5 244 miljonerkronor för den kommunala sektorn.Förslaget innebär att marginalskatten stiger underbrytpunkten men marginalskatten påverkas ej för inkomsteröver brytpunkten. Som framgår av nedanstående tabell såökar skatteuttaget främst för de inkomstskikt som ligger överbrytpunkten.Inkomstförstärkning genom slopat grundavdrag överbrytpunktenTaxerad inkomst tkrÖkad skatteintäkt (miljoner kr)statkommun 170--1900388190--21001 001210--2302021 049230--250606757250--270398497270--290269335290--9771 217Summa2 4535 244Riksdagen bör hos regeringen begära förslag till slopatgrundavdrag enligt vad som ovan anförts.3.3 Höjt grundavdragPå förslag från den dåvarande regeringen (proposition 1992/93:50 bilaga 5 sid 4) höjdes skatten föralla inkomsttagare genom att grundavdraget sänktes från0,till av basbeloppet, en sänkning med 2 400 kr.Skattehöjningen gav skatteinkomster på 4,8 miljarderkronor. Huvuddelen av de ökade skatteintäkterna eller ca 4miljarder tillföll kommunsektorn.Då flera av de skattehöjningar och besparingar somregeringen och enats om drabbar äveninkomstsvaga grupper finns skäl för en kompenserandeskattesänkning för lägre inkomstsskikt. menaratt en lämplig form är att åter höja grundavdraget till dentidigare nivån, eller med ca . Vid en genomsnittligkommunalskatt på skulle detta innebära en riktadskattesänkning på 744 kr.Höjningen av grundavdraget skall kombineras medVänsterpartiets förslag om att slopa grundavdraget förinkomster över brytpunkten. Det blir således ett något störregrundavdrag som skall trappas av från inkomster över170 . Genom förslag om slopatgrundavdrag över brytpunkten så leder det höjdagrundavdraget enbart till minskade skatteinkomster förkommunsektorn och inte för staten.Vänsterpartiet har inte haft möjlighet att som finns under den allmänna motionstidenatt i detalj beräkna hur stora skatteförlusterna blir avförslaget att återställa grundavdraget i lägre inkomstskikt. Viföreslår därför att en ram om reserverasför detta ändamål. En ram som torde kunna rymma ett höjtgrundavdrag med , dvs en skattesänkning på 600 kr.Då kommunerna förlorar måste dekompenseras för skattebortfallet. En sådan kompensation fårkommunerna genom förslag att ta bortgrundavdraget för inkomster över brytpunkten. Som framgårovan så ger enbart det förslaget kommunerna merintäkter på5,. Summan för kommunerna av dessabåda åtgärder tillsammans blir således ett plus förkommunerna på 1,2 miljarder kronor.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag om höjtgrundavdrag enligt vad som ovan anförts.3.4 Ett nytt skatteskiktVänsterpartiet föreslår att ett nytt skikt i skatteskalaninrättas på för inkomster över 300 000 kr.Inkomstförstärkningen kan beräknas till 2,1 miljarderkronor.Genom detta stiger marginalskatten till för deinkomster som ligger . Marginalskatten blirdock fortfarande väsentligt lägre än de som rådde vidbetydligt mer måttliga inkomster före skattereformen.Riksdagen bör besluta att inrätta ett nytt skikt i skatteskalanenligt vad som ovan anförts.Vänsterpartiets förslag till skattehöjningar ger påtagligainkomstförstärkningar enligt nedan.Total effekt95/961998Slopat grundavdrag över brytpunkt statl. tax2,42,4Nytt skikt, över 300 000 kronor2,02,0Summa4,44,4 4 Arbetsgivaravgifter -- egenavgifterArbetsgivaravgifterna i låg 1994 på . Föratt bidraga till att finansiera EU-avgiften höjdes dessa frånden till 32,86 %.Enligt en överenskommelse med skall dockkommunerna i särskild ordning kompenseras för höjningenså att inte sociala områden som sjukvård, skola och barn- ochäldreomsorger drabbas.Vänsterpartiet beklagar att det blev nödvändigt att biträdahöjningen av arbetsgivaravgifterna. hade settdet som önskvärt att slippa finansiera en medlemsavgift tillEU genom en nej-seger i folkomröstningen. När det iställetblev ett ja så var det emellertid nödvändigt att finansieramedlemsavgiften. ser det dock som enframgång att partiet i överläggningar medSocialdemokraterna lyckades begränsa höjningen till 1,5procentenheter och att kommunerna skall kompenseras isärskild ordning.I proposition 1994/9:25 lade den socialdemokratiskaregeringen fram förslag om en växling av egenavgifter frånarbetsmarknadsförsäkringen till sjukförsäkringen. Dettainnebar att egenavgiften för sjukförsäkringen höjdes med 1procentenhet till . I sak innebar detdock ingen höjning av uttaget av egenavgifter dåegenavgiften till arbetsmarknadsförsäkringen samtidigtslopades.I enlighet med en överenskommelse mellan den dåvaranderegeringen och Socialdemokraterna angående ett nyttpensionssystem finns beslut om att ta ut enegenavgift på från , för attfinansiera pensionssystemet. Det totala uttaget avegenavgifter kommer således att belöpa sig till3,95 %.I proposition 1994/95:25 lade den socialdemokratiskaregeringen fram förslag om att ytterligare höjaegenavgifterna till sjukförsäkringen underperioden --1998, dvs. Detotala egenavgifterna till sjukförsäkringen skulle då hamnapå . har under vissa villkor beslutat attstödja detta förslag.Den förutvarande regeringen ochSocialdemokraterna har kommit överens om att undersökamöjligheterna att införa ytterligare egenavgifter för attfinansiera pensionsreformen. Detta inom en ram påegenavgifter om totalt till pensionssystemet. Desamlade egenavgifterna från pensions- ochsjukförsäkringssystemen skulle då uppgå till 15,20 %.Vänsterpartiet är principiellt motståndare till att växla överfrån arbetsgivaravgifter till egenavgifter. De förslag somhittills presenterats om att lägga över betalningsansvaret pålöntagarna har utformats på ett sätt som innebär en renskattelättnad för dem som har inkomster över 7,5 basbelopp.De nya egenavgifterna på somföreslås i pensionssystemet medför dessutom attmarginaleffekterna ökar väsentligt för dem som ligger undergränsen på 7,5 basbelopp. Därtill kommer att avdragsrättenför de nya avgifterna inte har så stor betydelse förlåginkomsttagare som för höginkomsttagare. Det föreslagnasystemet med egenavgifter i kombination med den nedregränsen för pensionsgrundande och avgiftsgrundandeinkomst medför dessutom stora marginalproblem. Blandannat utifrån dessa överväganden avvisade Vänsterpartietförslaget om att införa i egenavgifter ipensionssystemet.Utifrån kritiska syn på egenavgifter ochSocialdemokraternas förslag om att införa iegenavgifter till sjukförsäkringen enadesSocialdemokraterna och om följandeskrivning i proposition 1994/95:25.Även om det nu föreslås att egenavgifterna tillsjukförsäkringen skall höjas under åren1996--1998 kan det finnas skäl att ytterligare överväga detsamlade uttaget av allmänna egenavgifter och därmedfördelningen mellan allmänna egnavgifter ocharbetsgivaravgifter när det slutliga resultatet avGenomförandegruppens arbete föreligger. Därvid kan ocksåden närmare utformningen av egenavgifterna tillsjukförsäkringen fastställas. 1994/95:25 sid 42)Skrivningen innebär att om det inte kan genomföras någonväxling från arbetsgivaravgifter till egenavgifter ipensionssystemet så har förbundit sig attbiträda förslag om i egenavgifter tillsjukförsäkringen.Om det däremot sker en växling från arbetsgivaravgiftertill egenavgifter i pensionssystemet, så har densocialdemokratiska regeringen lovat att överväga detsamlade uttaget av egenavgifter och fördelningen mellanegenavgifter och arbetsgivaravgifter.Enligt mening är det då inte längre möjligtatt bibehålla målsättningen om ytterligare egenavgifter isjukförsäkringen på . Motsvarande belopp måste då tasut genom traditionella arbetsgivaravgifter eller finansieras påannat sätt.Vänsterpartiet menar vidare att man avfördelningspolitiska skäl bör ta ut förekommandeegenavgifter också över den gräns på 7,5 basbelopp som förnärvarande gäller. menar dessutom attegenavgifterna inte bör vara avdragsgilla vid ochstatlig taxering. Vad som här ovan anförts angåendeegenavgifter bör som sin mening ge regeringen tillkänna.5 MarginaleffekterI samband med skattereformen ansåg en riksdagsmajoritetatt det var ett vitalt samhällsintresse att minskamarginaleffekterna från till högst . Vänsterpartiethar aldrig förnekat att höga marginaleffekter kan påverkasamhällsekonomin negativt, men vi har vidhållit våruppfattning att ett omfördelande skattesystem kräver enprogressiv inkomstbeskattning.Vänsterpartiet har angivit att en rimlig avvägning bör varaett marginalskatteuttag på för inkomster under160 000--, för inkomster därutöver, en högrenivå på för inkomster , samt ett takpå för inkomster . Våra förslag harhittills avvisats av en riksdagsmajoritet främst medhänvisning till att sådana marginaleffekter är för höga bl.a. iett internationellt perspektiv.Riksdagen har dock redan fattat beslut om att införaegenavgifter på , samt tillsjukförsäkringen samt ev. för att finansierapensionssystemet. Sammanlagt övervägs dryga iegenavgifter. För inkomster över 7,5 basbelopp, ca 250 000--, avser man dock inte att ta ut några egenavgifter.Ett system med egenavgifter på dryga skulle göra attmarginaleffekterna skulle stiga mycket kraftigt i tämligennormala inkomstlägen medan de förblir oförändrade förinkomster över 7,5 basbelopp.Ett införande av de tänkta egenavgifterna tillpensionssystemet skulle kunna leda till extrema effekter fördem som har en mycket låg årsinkomst. 1994 betalade densom har en årsinkomst på ingen skatt. Enhundralapp extra i denna situation medför egenavgifter på200 kr, och innehållet i plånboken minskar med . Menmed stigande egenavgifter ökar marginaleffekterna. År 1995medför den extra hundralappen att innehållet i plånbokenminskar med . medför den extra 100-lappen en ren förlust på , och om inkomsten iexemplet ökar med får man behålla mindre än 40kr. Att marginaleffekterna i botten blir alltför höga gäller inteendast i extremfall utan även i ett brett inkomstskikt.Sverige skulle med ett uttag av egenavgifter fåett skatte- och avgiftssystem där marginaleffekterna sjunkervid höga inkomster -- ett regressivt system.De regressiva inslagen förstärks dessutom av attegenavgifterna är avdragsgilla vid beskattningen.Avdragsrätten gör att en höjning på reduceras med ca30 % för inkomster under brytpunkten, men för inkomsteröver brytpunkten blir reduceringen . Nettohöjningenför inkomster under brytpunkten blir då , medanhöjningen begränsas till för inkomster överbrytpunkten. För inkomster över 7,5 basbelopp, ca 250 000--, blir det ingen höjning alls av marginaleffekten.Som framgår av nedanstående tabell blir resultatet för 1998en trappa med regressiva inslag enligt följande:Marginaleffekter 1998stats-egenavgiftmargeffekt k-skattskattbruttonettobruttonetto under brytpunkten:3101510,34641,3över brytpunkt3125156,67162,6över 7,5 basbelopp3125005656,0Det torde står klart för alla att de effekter som beskrivs iovanstående tabell inte är acceptabla eller rimliga.Marginalproblemen uppstår dock inte först utanredan 1996 kommer marginaleffekterna att bli besvärande.Och detta gäller även utan nya egenavgifter förpensionssystemet. 1996 kommer sjukförsäkringsavgiften attvara . Tillsammans med den redan infördapensionsavgiften på kommer egenavgifterna att ligga påtotalt . Avgifterna blir avdragsgilla med ca 31 %respektive , dvs nettoavgiften blir då ca 3,4respektive 2,2 %.Marginaleffekter 1996stats-egenavgiftmargeffekt k-skattskattbruttonettobruttonetto under brytpunkten:3104,953,435,9534,4över brytpunkt31254,952,260,9558,2över 7,5 basbelopp31250,000,056,0056,0Redan 1996 uppstår således problem kring en fallandemarginaleffekt vid stigande inkomster. Detta problem kanlösas på två sätt, antingen genom att ta ut egenavgifter över7,5 basbelopp och dessutom ta bort avdragsrätten ellergenom att flytta värnskatten till inkomster över 7,5basbelopp. Om man väljer den senare lösningen skulletrappan få följande utseende.Marginaleffekt 1996 med uppjusterad värnskattstats-egenavgiftmargeffekt k-skattskattbruttonettobruttonetto under brytpunkten:3104,953,435,9534,4över brytpunkt31204,952,455,9553,4över 7,5 basbelopp31250,000,056,0056,0Att flytta gränsen för värnskatten skulle ge upphov till ettskattebortfall men detta skulle till väsentliga delar kunnakompenseras genom att slopa grundavdraget för inkomsteröver brytpunkten. menar att det är av stor viktatt regeringen i särskild ordning redovisar förslag för hurregressiva marginaleffekter skall förhindras eller motverkasi samband med att förekommande egenavgifter tas ut.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna vadsom ovan anförts angående problemet med egenavgifter ochregressiva marginaleffekter.6 NäringsverksamhetDet är viktigt att stärka de mindre företagens roll i densvenska ekonomin. Det gäller att få igång nya företag, menockså att skapa förutsättningar för existerande företag attutvecklas.En väg för att stärka de mindre företagens möjligheter voreatt skapa en ny bolagsform -- ett enklare aktiebolag -- somkan bli det mellanting som mindre företag kan använda sigav. Bland annat TCO har framfört denna tanke.Vänsterpartiet föreslår att denna idé utreds närmare i särskildordning. bör som sin mening ge regeringen dettatill känna.De enskilda näringsidkarna har länge varit enskattemässigt missgynnad företagargrupp i förhållande tillde juridiska personerna -- aktiebolagen. Med anledning avproposition 1993/94:50 ''Fortsatt reformering avföretagsbeskattningen'', tog i december 1993beslut som väsentligen förbättrade skattesituationen föregenföretagarna. Besluten skapade ökad likformighet föregenföretagarna gentemot aktiebolagen men det skedde tillpriset av ett inkomstbortfall för statskassan på 1--2 miljarderkronor. Ett bortfall som inte kompenserades genom andraåtgärder.Vänsterpartiet har länge hävdat att skatteförhållandena förföretag borde göras mer likformiga oavsett juridisk form.Sådan förändringar borde dock med hänsyn till detansträngda budgetläget finansieras inom ramen för densamlade företagsbeskattningen. vidhållerdenna uppfattning och redovisar därför förslag undernedanstående avsnitt angående bolagsbeskattningen somtillgodoser detta krav.Ett problem med de vidtagna lättnaderna för de enskildanäringsidkarna är att de nya reglerna är mycketkomplicerade. Detta gäller bl.a. reglerna förexpansionsmedel och räntefördelning. I samband medriksdagens beslut riktade bl.a. Lagrådet kritik mot reglernaskomplexitet. Lagrådet ansåg att ytterligare ansträngningarskulle gjorts för att förenkla systemet (se proposition1993/94:50 s 171).Detta var och är en allvarlig kritik. Med de regler sominförts blir småföretagen ännu mer beroende avredovisningsfirmor. Komplexiteten i lagstiftningen gör attdet ofta kommer att krävas kvalificerad rådgivning för attdriva verksamheten enligt lagens bokstav -- och goda råd ärdyra. En utredning bör därför ges i uppdrag att se överreglerna i syfte att få fram enklare system försmåföretagsamheten. Detta bör ge regeringen tillkänna.EgenavgifterFör att på ett mer direkt sätt stimulera nystartandet avföretag och stöja mindre småföretag föreslår Vänsterpartietatt de som driver näringsverksamhet i form av enskildafirmor och jämställda företag skall befrias från att erläggaegenavgifter på de inkomster som ligger under 40 0000 kr.Detta torde ge upphov till ett inkomstbortfall på knappt ca600 . Förslagets kostnader är relativtbegränsade. Stimulanseffekterna för möjligheterna att startaoch driva företag torde dock vara betydande dåskattelättnaden i många fall kan ligga runt 6 500 kronor.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag enligt det ovananförda.7 KapitalbeskattningVänsterpartiet anser att alla kapitalinkomster skallbeskattas med samma skattesats. En ''neutral''kapitalbeskattning gör att kapitalbeskattningen inte styrkapitalplaceringar eller investeringar. Principen minskarockså möjligheterna till skatteundandragande. Medanledning av de beslut som har fattat i anslutningtill proposition 1994/95:25 har också denna principhuvudsakligen återställts.Vänsterpartiet menar dock att fördelnings- ochstatsfinansiella skäl talar för vissa ytterligareskatteskärpningar när det gäller beskattningen av kapital.Kapital är en lättrörlig skattebas. Genom internationellatransaktioner och skatteplanering kan kapitalägare försökastyra beskattningen dit skatten är så låg som möjligt. Dettagör att det är viktigt att i internationella sammanhangoch inom EU aktivt verkar för bättre samordning ochkontroll av skatteundandragande. Ett verksamt instrumentvore att inom EU få till stånd en minimiskattesats förkapitalbeskattningen. Vad som här anförts angående behovetav internationell kontroll och minimiskatteregler förkapitalbeskattningen bör som sin mening geregeringen till känna.7.1 Avdragsrätt för privata pensionsförsäkringarInbetalningar till såväl pensionsförsäkringar som detindividuella pensionssparandet är avdragsgilla vidinkomstbeskattningen och utbetalningar beskattas sominkomst av tjänst. Avdragsrätten är maximerad till 1basbelopp, ca . För de fall av inkomstenöverstiger ett basbelopp så tillåts avdrag med upp till tvåbasbelopp. Detta innebär en skattesubvention -- enskattekredit för denna sparform.De samlade avdragen för pensionsförsäkringarna uppgårtill ca . Vid en genomsnittligavdragseffekt på blir skattebortfallet 3,8 miljarderkronor . Det kan ifrågasättas om det ärsamhällsekonomiskt motiverat att subventionera en sparformsom ligger utanför den traditionella marknaden förriskkapital. Subventionen är dessutom så utformad att den ärmest fördelaktig för dem som har de högsta inkomsterna.Detta är skäl som talar för att avdragsrätten för inbetalningartill pensionssparandet borde avvecklas.En avveckling är dock inte oproblematisk. Skillnadenmellan pensionssparande och t.ex. vanligt banksparande äratt utbetalningar från pensionssparandet beskattas sominkomst från tjänst, medan uttag från banksparande intebeskattas. En fullständig avveckling av avdragsrätten förpensionsförsäkringar förutsätter därför att beskattningen viduttag slopas.Ett annat skäl till en viss subvention är den konkurrens ompensionsparandet som förekommer från utlandet. I ett flertalländer beskattas t.ex. pensionssparande och livbolag efterextra förmånliga regler.Det är dock samhällsekonomiskt motiverat att dra ned påsubventionsgraden. En halvering av avdragsrätten kan skemed olika metoder. Med en rimlig teknisk konstruktion kanen halvering av avdragsrätten beräknas ge en tillkommandeinkomstförstärkning på ca . Riksdagenbör hos regeringen begära förslag till halverad avdragsrätt förprivata pensionsförsäkringar enligt vad i motionen anförts.7.2 Skärpt avdragstakAvdragsrätten för skuldräntor är så omfattande att en sänktskattesats i kapitalbeskattningen gör att skatteinkomsternaminskar. anser att rätten till avdrag förskuldräntor bör avvecklas. Med hänsyn till de mångaegnahemsboende med underskottsräntor måste dock dettaske stegvis och under en längre tidsrymd. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.För att redan nu begränsa avdragsrätten föreslårVänsterpartiet att det införs ett strikt avdragstak gällandebruttoräntor överstigande per skattskyldig.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag i enlighet meddet anförda. Förslaget kan beräknas ge skatteintäkter på ca0,4 miljarder kronor.8 Företagsskatt -- bolagsskattDet är viktigt att skapa förutsättningar för en uthålligtillväxt. En låg företags- och kapitalbeskattning är dockingen säker väg till tillväxt. Den effektiva svenskabolagsskatten har alltid varit låg. Genom skattereformenkom den effektiva bolagsskatten att sjunka ytterligare. Somframgår av nedanstående tabell har en avindustrivärldens lägsta beskattningar av bolagsvinster.Skattesatser för bolagsskatt inom (avser 1993, ochför efter sänkningen från )Finland25Genomsnitt för OECD38,5Norge28Österrike39Schweiz28,5Luxemburg39,39Sverige28Portugal39,6Storbritannien33EU, genomsnitt39,7Island33Irland40Australien33USA40Nya Zeeland33Belgien40,17Frankrike33,33Canada45,8Danmark34Turkiet49,22Grekland35Italien52,2Holland35Japan52,4Spanien35Tyskland59,67Tabellen anger nominella skattesatser. Det effektivaskatteuttaget är vanligen lägre än de nominellaskattesatserna. Den effektiva skattebelastningen i för1993 kunde t.ex. beräknas till efterreserveringsmöjligheter. I praktiken har kanske detlägsta effektiva skatteuttaget efter fondavsättningar.Inom EU har en särskild utredning, , föreslagit en harmonisering avbolagsskatterna inom EU. Förslaget innebär bl.a. enminimiskattesats på 30 %.Vänsterpartiet anser att den effektiva bolagsskatten iSverige bör höjas till vad som är normalt inom EU. Vi kräverinte att det sker men över tiden bör en sådananpasning ske. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. anser även att Sverigebör verka för en minimiskattesats för bolagsskatten inom EUpå lägst . Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Bl.a. genom beslut att avveckla SURV-systemet och beslutet att inte återinföra det s.k.Anellavdraget har en viss skärpning av bolagsskatten ägtrum. I proposition 1994/95:25 föreslog regeringen att ettutrymme på skulle reserveras förtillkommande skattesänkningar inom företagssektorn.Vänsterpartiet är av statsfinansiella skäl mycket tveksamttill det riktiga i en sådan utfästelse. Om man av närings- ochsysselsättningspolitiska skäl skall överväga sådanaskattelättnader bör de dock enligt mening ifrämsta rummet styras så att sänkningarna kommer denmindre företagsamheten tillgodo. noterar medviss tillfredsställelse att regeringen nu i detta avseende geruttryck för samma ställningstagande när man i finansplanenskriver: ''När det gäller företagsbeskattningen harregeringen avsatt till en reform som iförsta hand skall användas för att reducera skatteuttaget förde mindre och medelstora företagen.'' (Finansplanen bil 1sid 12)bör som sin mening ge regeringen till känna vadsom ovan anförts angående eventuella skattelättnader iföretagsbeskattningen.För föreslår en riktadskattesänkning för mindre företag i syfte att stimulera tillökade investeringar. Det föreslagna stödet skall riktas tillmindre företag och ett riktmärke bör vara företag medmindre än 50 anställda. Stödet utformas som ett räntebidragpå av anskaffningsvärdet för inventarier. Stödet skallkunna erhållas under vilket motsvarar en normalavskrivningstid. har möjlighet att göra avdragför alla faktiskt erlagda räntekostnader bör räntebidraget varaskattepliktigt. Efter skatt motsvarar stödet således en effektivsubvention på ca 2 %.För att förenkla hanteringen bör stödet utgå i form av enskattereduktion. Detta gör det möjligt att till stora delaradministrera kreditstödet genom skatteförvaltningen. Dettakreditstöd kan delvis ses som en kompenserande åtgärd förde småföretag som har problem med banksystemet och dehöga räntenivåer som bankerna tar ut i Sverige.Vänsterpartiet föreslår att hos regeringen begärförslag till ett riktat kreditstöd inom en kostnadsram förstatskassan på enligt vad som ovananförts. förslag i denna del kan finansierasgenom vårt förslag om att höja bolagsskatten till 30 %.Vänsterpartiet har alltsedan skattereformen föreslagit attSURV-systemet bör avvecklas. Vi såg därför positivt påriksdagens beslut att avveckla detta system.