mot · GI02So457 · 1995-01-25 00:00:00 — Tiotusentals människor i har fått sin hörselallvarligt skadad på grund av bullerskador. Inom industrinhar man under i samverkan medarbetarskyddsorgan vidtagit en mängd kloka åtgärder somminskat exponeringen i arbetet för skadliga ljud. Hurskyddsutrustning används beror ofta på hur väl informeradeoch kunniga de enskilda individerna är. Arbetsgivarna harålagts ett stort ansvar för ljudmiljön.Under har nya kraftiga ljudkällorkommit till, det gäller då främst fritidens förhållanden.Antalet bullrande maskiner och musikanläggningar har ökatenormt.Många ungdomar tillbringar mycket av sin fritid medsynnerligen kraftiga ljud i form av musik vid användande avstereoanläggningar, freestyles, besök på disco eller rockgalorav skilda slag. Där tycks emellertid förståelsen förskadeverkningar av kraftiga ljud vara otillräcklig. Detta harlett till att tusentals unga fått sin hörsel obotligt skadad, oftastpå grund av bristande kunskaper.På detta område måste särskilda insatser göras från mångahåll för att reducera riskerna för handikappandehörselskador. Det finns en individuell variation i öratstolerans för kraftiga ljud och tidsfaktorn har också betydelse,delvis finns en utnötningsfaktor menar många experter.Kanske det vore lämpligt med till tiden anpassadeföreskrifter om högsta tillåtna decibeltal på discon ochrockgalor. Särskilt drabbade lär de vid rockgalor utövandemusikerna vara.Det finns i rättssystemet klara regler för maximaltgodtagbara ljud i lägenheter, arbetsplatser och områden inärhet till, till exempel flygplatser etc.Bullerskador leder ofta till kraftig nedsättning av hörselnav de höga tonerna, de så kallade diskantljuden. I innerörat(snäckan) skadas först de delar av hörselsystemet som liggerytterst och där ligger de hårceller som reglerar de högatonerna. Längre in ligger de som gäller bastonerna.Bullerskador är svåra att kompensera genom hörapparaterdärför att dessa i princip förstärker alla ljud, även basen.Detta gör att bullerskadade har synnerligen svårt att stå utmed många ljud . Många orkar helt enkelt inteanvända hörapparat därför att det blir olidligt mycket ljud ibullriga/talande miljöer. Enligt hörselläkare harbullerskadade ofta svårt att klara sig i situationer där fleramänniskor talar . Skadan ger ofta en besvärandeoch emellanåt handikappande trötthet och avtagandekoncentrationsförmåga.Utöver den egentliga hörselnedsättningen drabbas en heldel bullerskadade av kraftiga ljudsignaler, som enligtforskarna sannolikt skapas i innerörat eller i självahörselnerven. Det är brus, tjut och/eller buller som denskadade ofta hör ständigt, utan att det utanför finns någotljud. Detta mycket besvärliga fenomen kallas på läkarspråktinnitus. Ljudnivåerna kan gå upp till motsvarande 85--100decibel. Det kan vara ett eller varierande ljud somden skadade drabbas av.Vid många hörselkliniker har man gjort den erfarenhetenatt bullerskadade ofta lider mer av tinnitusen än av självahörselnedsättningen. Emellertid är kännedomen om dennabieffekt inte känd av så många utanför hörselklinikerna.Dessutom tycks få känna till sambandet mellan bullerskadaoch den för många människor förödande komplikationensom tinnitus innebär. Tinnitus går inte heller att bota utanförvärras oftast . ansesav expertisen lida av tinnitus. Åkomman sägs också öka ilägre åldrar.Enligt min mening finns det skäl att förbättrainformationen om riskerna för bullerskador, även de som kanuppstå vid fritidssysselsättningar. Skolan är utöver hemmenden viktigaste ungdomsmiljön där information kan spridas.Massmedier av skilda slag borde kunna medvetandegörasom fenomenet och bidra till att förhindra onödiga skador.Lämpligt vore att information om förhållandena kundesamlas, bearbetas och spridas vidare. Det finns mycketsakkunskap samlad vid de större sjukhusens hörselkliniker,till exempel , och Sahlgrenskasjukhusen. I informationshänseendet berörs flera skildaorgan som till exempel , landstingen,skolväsendet och medierna.Det behövs säkerligen inte några nya ekonomiska resurserför detta, utan främst ett ökat medvetande och rationelltagerande. Tinnitusen är ett bortglömt handikapp som måsteuppmärksammas. Ett uttalande från sida kan varaen positiv faktor i sammanhanget. Regeringen bör pålämpligt sätt, till exempel vid budgetprövning, kunna initieraadekvata åtgärder. Inom det medicinska forskningsområdetborde det kunna etableras samverkan medhandikapprörelsen, landstingen och skolväsendet. Det gälleratt rädda tusentals ungdomar från bullerskador och tinnitus.Det gäller också att ge stöd till de äldre som redan lider avdessa skador, bland annat genom att omgivningen blirmedveten om skadorna och deras effekter. Åtskilliga tordeockså vara ganska okunniga om sambandet bullerskada--hörselnedsättning--tinnitus--trötthet. Det blir fråga om ett''nedslitningssyndrom'' som den enskilde skadade harmycket svårt att själv förstå, vilket kan försena kontaktermed hörselläkare för adekvat behandling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att förbättrainformationen om bullerskador och tinnitus.