mot · GI02A409 · 1995-01-25 00:00:00 — Näringslivsstrukturen i län har under 90-taletändrats radikalt. Andelen sysselsatta inom den offentligatjänstesektorn har ökat på bekostnad av framför allttillverkningsindustrin. varbasnäringarnas andel av den totala sysselsättningen 6,5procentenheter större än sektorn offentliga tjänster, för att treår senare vara mindre. Under perioden1990--1993 minskade antalet sysselsatta inom länetstillverkningsindustri . Den totala sysselsättningeni länet minskade med 18.270 personer.Sedan 1993 har konkurrenskraften för länets industrierstärkts, beroende dels på ökad produktion och kronansfallande värde, dels på de generella och riktade åtgärder somföregående regering mötte den ökande arbetslösheten med.De kraftiga förbättringar beträffande småföretagens ochnyföretagandets villkor som infördes har stärkt länetssmåföretagarsektor, liksom rättvisare villkor för jord- ochskogsbruk, energi och turism, kommuner och utbildning.Det tredubblerade anslaget för regionalautvecklingsinsatser som beslutades till län gav bådearbeten och framtidstro.Under föregående regeringsperiod beslutades också attinplacera kommunerna (-94),, och i s.k. tillfälligtstödområde. Detta beslut bör förlängas att gälla till 97070l.Redan har beslutet medfört mer än 200 nya arbetstillfällen iden del av länet som är hårdast drabbad ursysselsättningssynpunkt.Föregående regering har också anvisat medel för en godutbyggnad av kommunikationerna i länet, bl.a. ettförverkligande av Stångådalsbanan, Kalmar-Linköping-Stockholm, vilken kommer att avsevärt minska restid ochreslängd till huvudstaden men också utgöra ett behövligtalternativ för framtida godstransporter.Goda förutsättningarKalmar län har goda förutsättningar för en positivutveckling. Dock förutsätter detta såväl generella somriktade åtgärder beträffande bl.a. näringslivs-,arbetsmarknads-, regional-, kommunikations-, utbildnings-och jordbrukspolitik. Folkmängden är i stort densamma somför sedan.Småföretagandet är ett utmärkande drag ochsmåföretagarandan är väl förankrad i länet. Länet har enmycket fin naturmiljö och är ett av landets främstaturistlän. Länet är ett industrilän, men också ett län medmycket jord- och skogsbruk, som genererar avarbetstillfällena. utgör en resurs försåväl länet som riket. Länets geografiska läge vid Östersjönöppnar stora utvecklingsmöjligheter i ett internationelltperspektiv.ArbetsmarknadsstödVid sidan om de konjunkturella problemen har län,som nämnts i inledningen, också strukturella problem somgör det angeläget att särskilt uppmärksamma länet urarbetsmarknads- och sysselsättningssynpunkt. De latentaproblem som kunnat skönjas inom länetstillverkningsindustri utlöstes åren l990--l993, då antaletsysselsatta i denna industri minskade med 8 3ll personer eller23,. Antalet arbetstillfällen inom länets jord- ochskogssektor minskade med 3 304, vilketutgör 38,. har län en mycket högandel av de sysselsatta inom basnäringarna. 1992 var siffran32,medan motsvarande andel för riket var 22,6%.Basnäringarnas struktur och utvecklingsbetingelser är därförav avgörande betydelse för länets utveckling och förmåga attbereda invånarna sysselsättning.Den privata tjänstesektorn är klart underrepresenterad ilänet, som också har landets lägsta andel statligaarbetstillfällen, där förändringar medförtytterligare minskningar med mer än 200 arbetstillfällen.Andelen högskoleutbildade ligger under riksgenomsnittetinom alla branscher. Detta är särskilt markant i dehögteknologiska grupperna. Andelen forsknings- ochutvecklingsårsverken av den totala sysselsättningen är blandde absolut lägsta i landet.Sammantaget medför den ensidiga näringslivsstrukturenatt län drabbats hårdare av konjunktur- ochstrukturkrisen än landet i genomsnitt. Den ekonomiskakrisen har inneburit att delar av länets näringsliv slagits uteller brutits ner. Den ökade arbetslösheten, särskilt i länetsnorra delar, ställer nu krav på kraftfulla, differentieradesamhälleliga insatser -- på flera områden.Av den nu aktuella arbetsmarknadsstatistiken av den 9januari l995 framgår att antalet öppet arbetslösa i länet ärl0.029 motsvarande 6,(riket 6,). Antalet personer iåtgärder är 5 358 personer, motsvarande 3,(riket 3,).Totalt finns således 15 387 personer i länet utanför denordinarie arbetsmarknaden, vilket motsvarar l0,jämförtmed rikets l0,l%.Åtgärder för arbete, sysselsättning och utvecklingDen strukturkris länet just nu genomgår kräver omfattandeinsatser för att ta tillvara och stärka de positivautvecklingsmöjligheterna i länet. Vi vill här peka på ett antalåtgärder som underlag för fördelning avarbetsmarknadsmedel och andra insatser som bör tilldelaslänet.Fortsatt högt regionalpolitiskt stöd för ökadsmåföretagsamhet och utveckling av landsbygdenFörlängd stödområdestillhörighet till 1997-07-0l för länetsnorra del dvs. kommunerna , , Vetlandaoch VästervikBeaktande av särart vid tilldelning av mjölkkvoteroch vid anslag av jordbrukspolitiska medelBeaktande av strukturkrisen i länet vid tilldelning av medelur EU:s strukturfonderFortsatt utbyggnad av infrastrukturen vad gäller vägar,järnvägar, flygplatser, sjöfart och IT-utbyggnadBeträffande vägar gäller det bl.a. kvarvarande del av E22mellan och , RV25 --, LV117Målilla--samt RV34 --och Bockara--. Beläggning av den återstående delen av grusvägarinom landsvägsnätet bör vara klar senast år 2000.Stångådalsbanan byggs färdig för person- och godstrafikenligt plan. Kompetens och utvecklingspotential hos länetstågbyggare tas tillvara. Utbyggda och förbättradeflygförbindelser är oerhört viktigt bl.a. för näringslivetsutveckling. Länets Östersjöläge medför att utbyggdahamnar, en utveckling av nuvarande färjetrafik mellanOskarshamn och och återupprättadefärjeförbindelser mellan , ochGotland är viktiga och utvecklande framtidsprojekt.Utbyggnad av informationsteknologi: Länet bör gesförutsättningar att i projektform utveckla och bygga ut IT-teknologin för landsbygd och småföretagare. Högskola ochteleskola utgör goda resurser.Fortsatt utveckling med utbyggd forskning och ytterligareutbildningsplatser vid högskolan i . Skogligutbildning och forskning till länet. Träteknisk utbildningoch forskning till länet för bl.a. ökad vidareförädling ochanvändning av trä i olika branscher. Utbildning ochkompetensutveckling i ett nödvändigt och flexibelt samspelmellan forskning, högskola, näringsliv och arbetsmarknad.Utbyggd tvär- och distansutbildning på högskolenivå.Fortsatt aktivt deltagande i miljövårdsarbetet i , forskning, näringsliv, bistånd och utökade''Östersjö-kontakter''.Länets stora förutsättningar att utveckla framtidsbranschersom miljövänlig teknik, förnyelsebar energiteknik,energisparande och energiproduktion, bioteknik, vindkraftm.m. bör stödjas och utvecklas. För utveckling avmorgondagens energikällor bör länets energikompetensvidareutvecklas i ett energiforskningscentrum i Oskarshamn.Det begynnande vindkraftscentrum som håller på attbyggas upp på bör ges fortsatt stöd för utveckling, inteminst med tanke på närheten till de baltiska staterna ochderas behov av miljövänlig teknik och energi. Länets egnaresurser bör mera vidareförädlas och tas till vara. Efteretablering av pelletsfabrik bör ansträngningar göras för att fåtill stånd en etanolfabrik i länet.Kalmar län är ett jord- och skogsbrukslän. Dessa näringarhar haft, har och kommer att ha mycket stor betydelse förlänets utveckling. Nuvarande regeringspolitik att inte ''tahem'' hela det framförhandlade EU-stödet och attstraffskatta dessa näringar leder inte till vare sig utvecklingeller fler arbetstillfällen i län.Utvecklingspotentialen tas inte tillvara. Antaletarbetstillfällen inom jord och skog kommer fortsätta attminska. Desto viktigare är det att de jordbrukare och deskogsbrukare som blir kvar ges kända spelregler, kontinuiteti politiken och så likartade villkor som möjligt medomvärlden.Ett livskraftigt jord- och skogsbruk utgör grunden för enlevande landsbygd, som utgör grunden i ett decentraliseratsamhälle.Jord- och skogsbruk i län, inklusive , harmed rimliga villkor stor möjlighet att producera högklassigalivsmedel. Dessutom utgör länets jord- och skogsbruk ocksåen resurs i miljöarbetet och vid framställning av inhemskförnybar energi. Svensk miljövänlig kvalitet har storamöjligheter, om de rätta förutsättningarna ges, att bli en storexportprodukt. län tillhör här möjligheternas land.Därför bör näringarna ges allt det stöd, strukturfonder ochinhemskt stöd, som är möjligt. Arealbidraget till odling avbruna bönor på bör ligga på ungefär samma nivå somarealbidraget till ärtor, f.n. /ha. Stöd för länetssockerbetstransporter till bör för att säkerställaodlingen utgå sedan sockerbruket i lagts ned.Naturbruksskolorna Ingelstorp, och Helgesbo börstödjas i utvecklingen till kunskaps- och resurscentra förlänets lantbruksnäringar.Ekologiskt odlade produkter kommer att efterfrågas alltmer. Det är därför klokt att lämna en särskildersättning för ekologisk odling. Men en omställningsprocesstar alltid , inte minst när det gäller att ändranaturens villkor och förutsättningar. Därför bör stödet äveninnefatta de jordbruk som delvis och successivt ställer om sindrift till ekologiskt lantbruk. En sådan successiv övergångkompletterad med satsningar på utbildning, forskning ochmarknadsföring är till fördel för länets utveckling.Inslaget av varor och tjänster såsom skogsprodukter,småhus, miljöteknik m.m. i biståndspolitiken bör öka, vilketkommer att gynna såväl länets näringsliv som de länder somfår bistånd.Fler statliga arbetstillfällen förlagda till länetEffektiv riskkapitalförsörjning till nya, små och medelstoraföretagSatsningar för uppbyggnad av särskildautvecklingsenheter samt stöd och service åt kvinnor som ärberedda att starta eget eller som redan har startat egetArbetsinsatser mot försurningar i länet bl.a. vattenbrunnarnaoch skogenUpprustning och bevarande av Dämmans fyr(Kronoholmen Dämman i )Stöd och anslag nationell restaureringsplan för -- se särskild motion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av prioriterade åtgärder föratt öka sysselsättningen och minska arbetslösheten i Kalmarlän.