mot · GI02Sk57 · 1995-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:203 Finansiering av medlemskapet i Europeiska unionen Avdragsrätt för pensionsförsäkringarI skrivelse 1994/95:198 redovisade regeringen att deninom kort avsåg att lämna en proposition om finansieringenav EU-avgiften. En del av finansieringen skulle vara enbegränsning av avdragsrätten för privatapensionsförsäkringspremier och för insättningar påpensionssparkonton. Förslaget, som föreligger , har integranskats av lagrådet, vilket hade varit naturligt med tankepå de viktiga principiella frågor som väcks.Regeringens skrivelse till var avsedd att medstöd av undantagsbestämmelsen i andra kapitlet 10 § andrastycket regeringsformen låta de aviserade nya reglerna gällaifråga om betalningar som görs efter den 7 april 1995.Motiveringen för att använda denna undantagsbestämmelsevar att man skulle undvika omfattande skattebetingadepremie- och kontoinbetalningar förriksdagsbehandlingen.I det följande kommenteras först regeringens förfaringssättoch därefter förslagen i sak.Missbruk av regeringsformenDet avsnitt i regeringsformen som regeringen hänvisar tillär det så kallade retroaktivitetsförbudet vad gäller skatter ochstatliga avgifter. I andra kapitlet 10 § andra stycket stadgas:Skatt eller statlig avgift får ej uttagas i vidare mån än somföljer av föreskrift, som gällde när den omständigheteninträffade som utlöste skatt- eller avgiftsskyldigheten. Finnerriksdagen särskilda skäl påkalla det, får dock lag innebära attskatt eller statlig avgift uttages trots att lagen inte hade trätti kraft när nyssnämnda omständighet inträffade, omregeringen eller riksdagsutskott då hade lämnat förslaghärom till . Med förslag jämställes ett meddelandei skrivelse från regeringen till om att ett sådantförslag är att vänta. Vidare får föreskriva undantagfrån första meningen, om finner att det är påkallatav särskilda skäl i samband med krig, krigsfara eller svårekonomisk kris.I normalfallet gäller således retroaktivitetsförbudet. Detskall finnas starka, så kallade särskilda skäl för att frångådetta på det sätt som beskrivs i regeringsformen. Noteras kanatt det andra undantaget är om avsteg frånretroaktivitetsförbudet är påkallat av särskilda skäl isamband med krig, krigsfara eller svår ekonomisk kris.Det bör således vara fråga om mycket tungt vägandesakliga skäl som gör att detta undantag användes. Detregeringen vill motverka är att personer som inlett ettlångsiktigt bundet pensionssparande och åtagit sig att underen period som omfattar betala en större summa änden som i det kommande förslaget omfattas av avdragsrätteninte skall kunna göra inbetalningen när förslagetblivit känt. Regeringen anser att det skulle kunna vara frågaom omfattande sådana skattebetingade betalningar.Detta fall kan jämföras med den höjning avrealisationsvinstbeskattningen på aktier som genomfördes avden socialdemokratiska regeringen . Här höjdesskattesatsen från genom attdubbelbeskattningen av kvarhållna vinster återinfördes.Trots att förslaget blev känt långt innan det trädde i kraft ochatt skattebetingade transaktioner kunde genomföras ochgenomfördes i stor omfattning avstod regeringen från attanvända undantagsparagrafen. Det skattebortfall det varfråga om i detta avseende var betydligt större och blevsannolikt större än vad som skulle kunna bli fallet till följdav den förändring i reglerna för avdrag förpensionsförsäkringspremie och motsvarande betalning somregeringen nu föreslog.Enligt vår mening kan således inga särskilda skäl åberopassom gör det möjligt att tillämpa undantagsbestämmelsen iregeringsformen och tillåta lagförslaget att träda i kraft medverkan från . Regeringen har redan i sinbedömning i fråga om den skärptarealisationsvinstbeskattningen på aktier visat att entillämpning av undantagsbestämmelsen i detta fall ärorimlig.Kapitalflykt och sämre kapitalförsörjningDet finns framför allt två sakliga invändningar motregeringens förslag om minskad avdragsrätt. Det ena gällermedborgarnas rätt att komplettera offentligapensionsåtaganden och det andra gäller effekten församhällsekonomin.Till följd av den ekonomiska kris som uppstått genom fleradecenniers strukturella fel i svensk ekonomi har gjort attmånga människor är osäkra om i vilken mån de offentligapensionsåtagandena verkligen kommer att hålla. Särskilt isådana tider är det rimligt att ha en positiv syn påmöjligheterna för medborgarna att själva kompletteraomfattningen av sina pensioner genom ett eget sparande. Tilldet kommer att reformeringen av pensionssystemet innebärsådana förändringar att det för många kommer att varaönskvärt med en komplettering i form av ett egetpensionssparande.Från principiella utgångspunkter är heller inteavdragsrätten tveksam. Visserligen är det nuvarandeoffentliga pensionssystemet ett fördelningssystem. Ändå äravgifterna avdragsgilla och utfallande pensionerskattepliktiga. Fonderade medel görs heller inte vad gäller deoffentliga pensionerna till föremål för någon särskildavkastningsbeskattning. Likheten med privatapensionsalternativ blir än större i det aviserade nyapensionssystem där en del av avgiften används för enuppbyggnad av premiereserver för den enskildes egnaräkning. Från principiella utgångspunkter bör alltså privatapensionsförsäkringspremier och insättningar på andraformer av individuella pensionskonton vara avdragsgilla ochutbetalda pensioner skattepliktiga. I princip bör heller inteavkastningen beskattas förrän den utfaller i form av pension.Denna grundprincip låg dessutom fast i skattereformen.Det finns således inget skäl att inskränka de ramar som gäller för det individuella pensionssparandet. Dettakommer dessutom i många fall att leda till uttag av dubbelskatt. Till den del en person har ett åtagande som innebär atthan eller hon sätter in ett belopp som överstiger det enligtregeringen tillåtna avdragsutrymmet kommeringet avdrag att medges trots att utfallande pension kommeratt beskattas. Denna effekt är självklart orimlig.De samhällsekonomiska effekterna är också negativa.Visserligen bedömer regeringen att skatteintäkterna kommeratt öka med uppskattningsvis . Mot detskall emellertid ställas dels den osäkerhet om spelregler somi sig är skadliga för investeringar och tillväxt, dels de faktiskaeffekterna på den reala ekonomin.Man kan utgå ifrån att många av de som kommer attlägga om sitt pensionssparande inte bara överväger attminska sparandet i traditionella svenska former och övergåtill annat svenskt sparande utan istället med tanke påosäkerheten om ränte- och valutautvecklingen i Sverigeplacera i utländska försäkringar, främst kapitalförsäkringar.Det innebär att kapital lämnar . Det är sådant kapitalsom genom det långsiktiga bundna privatapensionssparandet hade placerats i såväl riskbärandetillgångar som i andra former. Såväl kapitalförsörjningen istort som riskkapitalförsörjningen försämras således.Regeringen menar vidare att det vore en fördel omförslaget ledde till en minskning av det totalapensionssparandet till förmån för en ökad konsumtion. Dettaär en felsyn. Det långsiktiga bundna pensionssparandet gerliksom ett tillräckligt högt hushållssparande totalt settpositiva effekter för samhällsekonomin. Problemet är i dagatt på grund av regeringens politik i övrigt används intesparandet i tillräckligt hög omfattning för de investeringarsom är grunden för framtida välståndsutveckling -- inteminst möjligheten att infria offentliga och andrapensionsåtaganden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1994/95:203 om begränsadavdragsrätt för privata pensionsförsäkringspremier.