mot · GJ02Fi14 · 1995-11-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:64 Ett nytt utjämningssystem för kommuner och landsting, m.m. InledningRegeringen föreslog i vårens kompletteringsproposition1994/95:150 ett nytt system för utjämning och statsbidrag förkommuner och landsting. ställde sig bakom degrundläggande principerna vad gäller syfte, inriktning,omfattning och införande men på grund av oklarheter när detgällde den kommunala beskattningsrätten ansåg emellertidriksdagen att en annan lagstiftningsteknik skulle användasför att uppnå den eftersträvade utjämningen. Riksdagenbeslutade att regeringen skulle återkomma med ett nyttförslag i denna del.Det angivna huvudsyftet med bidrags- och utjämningssystemet är att skapalikvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommuner respektive lands-ting. Detta skall ske genom en mycket långtgående utjämning av skillnader ibeskattningsbara inkomster och för strukturellt betingade kostnadsskillnader.Kommuner och landsting som har en skattekraft eller strukturella för-hållanden som är sämre än riksgenomsnittet får ett statligt utjämningsbidrag.Kommuner och landsting som har en skattekraft eller strukturella förhållan-den som är bättre än riksgenomsnittet får emellertid betala en utjämnings-avgift. Avgiftsinkomsterna skall motsvara utgifterna för utjämningsbidraget.Utöver detta system skall ett generellt statsbidrag betalas ut till kommuneroch landsting med ett enhetligt belopp per invånare. Detta statsbidrag skallersätta det nuvarande invånarbaserade avdraget som kommunerna ochlandstingen får göra från sina skatteinkomster.Riksdagen avslog vidare regeringens förslag till lagtekniskreglering av systemet för konkurrenskorrigering när det gäller återbetalningav mervärdesskatt till kommuner och landsting.I föreliggande proposition presenteras ett nytt förslag.Kristdemokraternas syn påkommunernas roll isamhälletKristdemokraternas ekonomiska vision är ett hållbartvälfärdssamhälle som vilar på sunda statsfinanser samt enansvarsfull och effektiv marknadsekonomi. Ettmarknadsekonomiskt system förordas på grund av att det ärdet mest välståndsalstrande systemet, att det ger människanvalfrihet och utlopp för personlig utveckling, att det gertydliga signaler om behov av strukturomvandlingar och attdet är mest effektivt när det gäller att strukturmässigt ochgeografiskt organisera näringsverksamhet. Endast ett sådantekonomiskt system kan långsiktigt generera den tillväxt ochde andra förutsättningar som krävs för att skapa många ochvaraktiga jobb och en sund ekonomi.Marknadsekonomin har format ekonomiska geografi och därmedäven den politiska och sociala geografin. Ur ett historiskt perspektiv harbosättningar och verksamhet uppstått där människor kunnat finnasin utkomst. Denna koppling är grunden för en välfungerande samhälls-ekonomi och måste förbli obruten. förändras produktionsstrukturenoch därmed den ekonomiska och sociala geografin, en sådanutvecklingsprocess ställer krav på anpassningsförmåga för företagen menockså för den kommunala verksamheten. I denna process blir därför statensroll att underlätta nödvändiga strukturomvandlingar och inte att bromsa dem,en viktig målsättning i detta sammanhang måste vara att verka för mjukaövergångar.Kommunernas roll i en sådan samhällsekonomi är betydande, nämligen attpå ett effektivt och heltäckande sätt bistå människorna i deras dagliga liv idirekt eller indirekt anslutning till den lokala näringsverksamheten. Dennaverksamhet får inte detaljstyras från statsmakterna utan måste bygga på lokalinitiativkraft och demokrati. Den kommunala självstyrelsen är ett viktigtvillkor för effektivitet och är också en grundpelare för den svenskafolkstyrelsen.På grund av att staten överfört delar av den egna verksamhetenoch hårdare reglerat kommunernas uppgifter har utvecklingen gått mot ökadekrav på service och ökat utbud. Det har inträffat somkommunernas tillgängliga resurser har minskat. En allt mindre skattebasutgör därför ett hot mot den kommunala självstyrelsen. Det nya intäkts- ochkostnadsutjämningssystemet för kommuner och landsting som regeringen nulägger fram innebär i praktiken att den egna beskattningsrätten naggas ikanten och därmed kan även detta innebära att delar av den kommunalasjälvstyrelsen går förlorad. Ett varsamt handlag är därför av största betydelsenär dessa frågor avgörs.Kommentarer tillregeringens förslag om ettnytt utjämningssystemKristdemokraterna anser att huvuddragen bakom det nyasystemet för utjämning av skatteinkomster är riktiga. Fråganär hur långt man vill och kan gå i strävan efter likvärdigaekonomiska förutsättningar. Med det förslag som regeringennu presenterar får alla kommuner respektive landsting efterutjämningen en lika stor beskattningsbar inkomst räknat perinvånare. En sådan utjämning får betecknas somlångtgående.Regeringsförslaget har en sådan utformning att justeringar enligt våruppfattning måste genomföras för att hänsyn ska tas till faktorer somäldreomsorg, vård och barnomsorg.Kristdemokraterna anser att kompensationen för äldreomsorg skall räknasupp i förhållande till regeringsförslaget. Äldrefaktorns uppräkning behövervara betydande. Finansieringen sker via statsbidraget till kommunerna.Betalningen för denna uppräkning blir därmed solidarisk och gagnarkommuner som har en stor andel äldre boende i kommunen.När det gäller förslaget till kostnadsutjämning i primärkommunala verk-samheter har regeringen vad gäller barnomsorg föreslagit att tillägg/avdragför barnomsorg beräknas dels efter andelen barn , 3-6 respektive 7-9år, dels efter indikatorer på behovet av barnomsorg per barn. Som indikatorerpå behovet används föräldrarnas förvärvsfrekvens, kommunens skattekraftoch ett tätortsindex. Vi anser att tillägg/avdrag för barnomsorg i stället börberäknas dels efter andelen barn , , respektive ,dels efter hur mycket barnomsorg som utförs i kommunen.På motsvarande sätt som vi föreslagit att kompensationen för äldreomsorginom det primärkommunala utjämningssystemet skall räknas upp föreslås enuppräkning av kompensationen för hälso- och sjukvård i kostnadsutjämnings-systemet för landsting.En annan mycket viktig komponent i utjämningssystemet är utjämningenför strukturellt betingade kostnadsskillnader. För vissa typer av kommunerhar kostnadsutjämningen en större ekonomisk betydelse än inkomstut-jämningen. Utformningen av kostnadsutjämningen innefattar ett antal svåraavvägningsproblem, både när det gäller vilken typ av strukturella förhållan-den som skall vägas in i systemet och hur dessa skall mätas. Därför har ocksåden föreslagna kostnadsutjämningen varit det som i första hand tagits upp iden offentliga debatten. Kostnadsutjämningen har ju stor betydelse förresursfördelningen mellan olika delar av landet och mellan olika typer avkommuner och landsting.Eftersom huvudsyftet med det nu föreslagna systemet är att ge kommuneroch landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar har de regionalpolitiskaoch stimulerande inslagen tonats ned.De kommuner som med systemet blir givarkommuner får på sig attanpassa sin ekonomi för att svara mot de anspråk systemet ålägger dem.Mottagarkommunerna får dock omedelbar effekt på sina merintäkter.Underlaget i beredningens förslag vad gäller intäkts- och kostnadsutjäm-ningssystemet för kommunerna har emellertid varit bristfälliga. Krist-demokraterna betonar därför vikten av den del av förslaget som handlar omuppföljning och utvärdering och möjligheten att förändringar kan föreslås ochgenomföras efter två år.Med anledning av att den föreliggande propositionen inte presenterar etttillfredsställande system borde regeringen tillsätta en utredning för att taframen bättre modell för finansiering.Kristdemokraternas förslagtill förstärkningar av denkommunala ekonominVi kristdemokrater är väl medvetna om att den samladeoffentliga sektorn måste anpassas till vad detsamhällsekonomiska utrymmet medger. måstehänsyn tas till nyckelområden inom den offentligaverksamheten - framförallt vården och äldreomsorgen.Utrymmet för ytterligare besparingar inom dessa områdenmåste anses vara obefintliga, tvärtom krävs ökade resurserför att kvaliteten inom dessa sektorer skall upprätthållas.Därför vill vi destinera ett särskilt bidrag till vård ochomsorg i kommuner och landsting på totalt 4,8 miljarderkronor. Detta är i enlighet med vad kristdemokraternapresenterade i sin budgetmotion.Utöver detta extra anslag vill vi redovisa att samladeekonomiska politik skulle medföra en sammantagen förstärkning avkommunernas ekonomi med . relativt regeringens samladepolitik. Detta skulle, om beslutat i enlighet med kristdemokraternasförslag, uppnås genom:- en begränsning av höjningen av egenavgifterna till framtill 1998. Detta skulle medföra att ytterligare närmare 3 miljarder kronorkunde behållas inom kommunsektorn.-- en sänkning av arbetsgivaravgiften skulle innebärakostnadsminskningar på -- finansierade EU-avgiften fullt ut i sin januarimotion.Därför avvisades förslaget att den breddade fastighetsskatten påkommersiella lokaler och industrilokaler skulle specialdestineras till EU-finansieringen. Dessa 2,9 miljarder föreslogs istället användas för enskatteväxling till kommunsektorn.-- finansierade förslag att 80-procentsnivåerna iarbetslöshets-, sjuk-, arbetsskade- och föräldraförsäkringarna bibehålls,medför ökade skatteintäkter och lättnader för kommunens kostnader bl aför socialbidrag. Enligt blir effekten av regeringenspolitik en ökning av kommunernas kostnader för socialbidrag med ca 2miljarder kr.-- till detta kan läggas ca som enligt ärden kostnad som kommunerna åsamkas som en följd av barnomsorgs-lagen. Efter en indragning motsvarande statens kostnad för vård-nadsbidraget blir nettosumman ett plus för kommunerna på 2,6 miljarderkr.-- neutralt momsuttag 4,5 mdr-Sammantaget innebär detta att med en kristdemokratiskbudgetpolitik skulle kommunsektorn förstärkas med 12,8miljarder kr. mer än med regeringens politik. Dessa resurserskall enligt vårt synsätt prioriteras till vård och omsorg omvåra äldre. Detta är förslag som framfört ibudgetmotionen och där finansierat fullt ut. Denna inriktningborde därmed komplettera regeringens riktlinjer när detgäller statsbidragsutvecklingen avseende kommunerna för denärmaste åren.Angående finansieringsprincipen bör understrykas att staten givetvis skallleva upp till denna. Det gäller då att inte påföra kommunerna nya kostnaderutan att staten tar ansvar för hur sådana ska täckas. De svårigheter somfunnits och finns att leva upp till detta gör att vi uttrycker tveksamhet tilltanken på ett tak för de offentliga utgifterna i kommuner och landsting.Trovärdigheten i ett sådant förslag är också begränsat så länge inte staten harkontroll över sina egna utgifter. Skall ett tak av det slag regeringen skisserarinföras, bör man också tydliggöra finansieringsprincipen. Problemetsynliggörs mycket tydligt med barnomsorgslagen som inneburit merkostnaderför kommunerna utan att medel ställts till förfogande. Ett klargörande av hurfinansieringsprincipen skall tillämpas är nödvändigt om ett tak för deoffentliga utgifterna skall införas för kommuner och landsting. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att till generellt statsbidrag till kommuner /96 anvisar 3 utöver vad regeringenföreslagit eller således 17 ,2. att till generellt statsbidrag till landsting för budgetåret1995/96 anvisar 1 utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes 5 ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den kommunala självstyrelsen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansieringsprincipen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppräkning för äldrefaktorn i bidrags- ochutjämningssystemet för komuner och landsting,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beräkningsgrunden för barnomsorgsfaktorn ibidrags- och utjämningssystemet för kommuner och landsting ,7. att hos regeringen begär en ny utredning syftande tillatt ta fram en bättre modell för finansiering,8. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring attfastighetsskatten på industrifastigheter (0,) och kommersiellalokaler () överförs till kommunsektorn.