mot · GJ02Sk27 · 1995-11-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:109 Skattelättnad för riskkapital, m.m. InledningFör att möta ett ökat nyföretagande måste tillgången påriskkapital öka. Speciellt måste de onoterade, mindre och nyaföretagens finansieringsbehov säkras. Dessa mindre företagsfortlevnad och expansion är ytterst betydelsefull för svenskekonomisk tillväxt och sysselsättning. Att kapitaltillförselntill dessa företag ökar är alltså av största vikt.Soliditeten, andelen eget kapital, i små företag är fortfarande sju till tioprocent lägre än i stora företag. Bland företag med mellan 5 och 19 anställdahar nästan hälften en soliditet . För företag med fler än 200anställda är motsvarande tal . Verksamhet i små företagbedöms generellt som mer riskfyllda. Särskilt kunskapsintensiv verksamhetpräglas av högt risktagande. Dessa företag äger inte sitt viktigaste kapital,kunskapen, och har stor andel immateriella tillgångar. Ju större risk en verk-samhet innebär, desto högre måste soliditeten i företaget vara för attexpansion och tillväxt ska ske. Den låga soliditeten i de små företagen måste,för att nyinvesteringar ska ske, justeras upp med ett ökat externt kapitallåneller riskkapital.Bristen på kapital i små företag beror till stor del på att de och deras ägarevarit och är skattemässigt missgynnade jämfört med ägarna till stora företag.På grund av den lägre soliditeten har man haft svårt att få banklån. Därutöverhar de små företagen haft brist på ägarkapital, bl a beroende på en dåligmarknad för placeringar i små och onoterade företag samt att det förprivatpersoner ofta tett sig mer lönsamt och riskfritt att investera sina pengar ibank eller obligationer. Den s k dubbelbeskattningen har fått negativakonsekvenser för företagens riskkapitalförsörjning.Generellt kan också sägas att en väl fungerande marknadsekonomi medgod finansiering av småföretag behöver en stor andel privata finansiärer.Dessa är vanligtvis mer riskvilliga än andra finansiärer, och är därför särskiltviktiga med behov av strukturell förnyelse. Privata finansiärer ärofta mer beredda att ta risker vid företagsetableringar, vilka innebär särskiltstora investeringsrisker. Goda villkor för privat riskfinansiering i småföretagär av dessa skäl viktiga.Regeringen lägger nu fram en proposition (1995/96:109) där syftet är att"stimulera de små och medelstora företagens försörjning av riskkapital".Ambitionen är bra. Man lägger dock till att de förslag man presenterar ärtillfälliga åtgärder i avvaktan på mer långsiktiga lösningar. Generellt kansägas att för svenskt företagande är det av yttersta vikt att de regler sompåverkar företagens verksamhet och expansionsbeslut måste vara långsiktigatill sin karaktär och inte ändras gång efter annan så att förutsättningarna blirhelt andra. De regler som den föregående regeringen införde påföretagarområdet syftade till att lägga grunden till ett bättre företagsklimat iSverige. De återställare regeringen snabbt gjorde efter regeringsskiftet harskapat stor osäkerhet bland landets företagare. Det är därför av detta skälnödvändigt att de nu föreslagna förändringarna sker permanent och med en såsmidig övergång som möjligt. Svenska företagare måste kunna göratillförlitliga bedömningar om framtiden vad avser regelverken. I annat fallkommer osäkerheten att få negativa konsekvenser för framtida investeringaroch rekryteringar.Skattereduktion förriskkapitalinvesteringar1993 tillsattes en särskild utredare som fick i uppdrag att tafram ett system för riskkapitalavdrag. Förslagen hann inteleda till några förändringar under den förra regeringens tid,men promemorian och remissvaren utgör grunden för detförslag regeringen nu lägger fram. Regeringens förslag är tillvissa delar en förbättring jämfört med promemorians förslag.Den som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag får endefinitiv skattelättnad och inte endast en skattekredit.Kretsen av investeringsobjekt har utvidgats till alla onoteradesmå och medelstora företag, även utländska. Formenskattereduktion har valts, och innebär att avdrag får görasmot inkomst av kapital, men också mot inkomst av tjänst.Skattereduktionen gäller även för köp av aktier i egna ochnärståendes fåmansbolag. Ansökan sker hosSkattemyndigheten och inte, som förslaget i promemorian,hos . Allt detta är enligt vår uppfattningförbättringar.Så som angivits tidigare är regeringens inriktning att förslagen i propo-sitionen skall vara tillfälliga i avvaktan på mer ingående analysarbete och merpermanenta lösningar. Förslaget om skattereduktion har av den anledningenbegränsats till att gälla . mot-sätter sig denna begränsning och föreslår ett permanent riskkapitalavdrag.Skattereduktionen för riskkapitalinvesteringar ska ses som en kompen-sation för den större risk det innebär att köpa aktier i små, onoterade företagoch kravet att binda sin investering . Regeringens förslag innebär en30-procentig skattereduktion på investeringar upp till 100 000 kronor.Reavinstbeskattningen baseras på försäljningssumman efter avdrag för helaanskaffningskostnaden. Förslaget om skattereduktion kan upphävas om mansäljer aktierna före de fem årens utgång, om företaget ändrar inriktning tillfinansiell verksamhet, förvaltning eller har ett stort likviditetsöverskott samtom företaget börsnoteras . Femårsregeln är bra förföretagen då det ger långsiktighet och stabilitet i finansieringsfrågan. För denenskilde måste kompensationen vara tillräckligt stor för den långa bindningenav kapitalet och för risken att skattereduktionen upphör på grund av beslutfrån företagets sida. Huruvida regeringens förslag ger tillräckligkompensation, så att riskkapitalförsörjningen verkligen ökar, bör noga följasupp.Vad avser beloppsgränsen för skattereduktion vill ökaföretagens möjligheter att få riskkapital jämfört med regeringens förslag.Kristdemokraterna föreslår att beloppsgränsen sätts till den nivå somföreslogs i promemorian, nämligen 300 000 kronor.För att ytterligare öka möjligheterna till god riskkapitalförsörjning börskattereduktionen medges även för indirekta riskkapitalinvesteringar viaföretag eller fond som gör de direkta investeringarna. Fonden eller detförmedlande företaget ska investera i nyemitterade aktier i onoterade bolagverksamma i . Härigenom ges möjlighet till bättre riskspridning förenskilda investerare. Flera remissinstanser har framfört detta krav, medanregeringen bortsett från det. Regeringen anger som skäl till att inte godtaindirekta investeringar att ett fondsystem för enbart onoterade bolag skullekräva ny lagstiftning och att en sådan förändring inte är lämplig i etttemporärt system. Då vill se ett permanent system menarvi att det finns anledning för regeringen att se över lagstiftningen på dettaområde och föreslå nödvändiga förändringar för att även indirektainvesteringar ska kunna omfattas av riskkapitalavdrag.Kvittning av underskottKristdemokraterna välkomnar regeringens förslag attåterinföra möjligheten att kvitta underskott i aktivnäringsverksamhet mot inkomst av tjänst under de fem förstaåren. Möjligheterna att i liten skala och med små risker vidsidan om ordinarie arbete kunna starta en verksamhet ärbetydelsefull för svenskt nyföretagande. Regeringenavskaffade denna möjlighet vid sitt tillträde medverkan . Kvittningsrätten skall nuinföras och omfatta verksamheter som startats tidigast den 1januari 1996. De företag, vilka är många, som har påbörjatsin verksamhet omfattas därmed inte av någonmöjlighet att kvitta underskott mot förvärvsinkomst.Kristdemokraterna finner detta mycket uppseendeväckandeoch det är ett hårt slag för alla de nya verksamheter somstartat detta år. Förslaget innebär ju att, trots nya regler, derasev. förluster 1996 inte får kvittas, medan ett företag somstartat och framåt får denna möjlighet.Kristdemokraterna menar att kvittningsrätten måste gälla förverksamheter som startat även . Regeringensretorik om vikten av riskkapitalförsörjning ochnyföretagande kommer ofta i konflikt med den praktiskatillämpningen.Beskattning av ägare ifåmansföretagSärskilda regler finns för beskattning av ägare ifåmansföretag. Dessa regler är, trots att flera förändringargjorts sedan de infördes , fortfarande ofördelaktigajämfört med de som gäller för andra företag. I andra länder,ex , beskattas fåmansföretag lägre med hänvisning tilldess högre risk och målet att ha ett livaktigt och dynamisktsmåföretagande. Ett särskilt problem gäller den utdelningägaren tar ut: vad som ska ses som intäkt av kapital och vadsom är inkomst av arbete, lön. gäller att somkapitalinkomst räknas endast ett belopp motsvarandestatslåneräntan plus , resten räknas som lön ochbeskattas därefter. För att främja behovet av riskkapital ismåföretag borde denna relation ändras så att inkomstslagetkapital utgjorde en relativt större andel. har dessaföretag svårt att bygga upp en kapitalbas och investeringaroch expansion påverkas negativt. menaratt reglerna för fåmansföretagen bör ses över medmålet att i möjligaste mån likställa villkoren med de somgäller för andra företag.Regeringen föreslår att den reavinst som uppstår då en person säljer sinandel i ett handelsbolag, till vilket han tidigare avyttrat aktier i ettfåmansföretag, i vilket han varit verksam, ska delas upp och hälften av dendel av vinsten som kan anses belöpa på aktierna beskattas som inkomst avtjänst. Regeringen vill mena att aktierna tidigare kan ha sålts till underprisföratt då undvika reavinstbeskattning. Därför bör nu avyttringen av andelenbeskattas hårdare, som någon form av kompensation för staten.Kristdemokraterna motsätter sig denna konstruktion. Beskattning av reavinstska ske inom inkomstslaget kapital. Regeringens förslag innebär också ettmer komplicerat system där reavinsten ska delas upp innan beskattning.Regler för företagensmomsinbetalningarKristdemokraterna har tidigare avvisat ändringarna imervärdesskattereglerna som gäller nya redovisningsperioderoch ny tidpunkt för redovisning och betalning avmervärdesskatt. Förändringen kommer att innebära svåralikviditetsproblem för många företag och i synnerhet för småoch medelstora företag. Detta är en klart tillväxthämmandeåtgärd, vars beslut måste upphävas. Den strider dessutommot regeringens uttalade ambition att stimulera svensktsmåföretagande och försörjning av kapital.DubbelbeskattningenAvkastning på riskvilligt kapital i företag beskattas idaghårdare än annan kapitalavkastning. Dubbelbeskattningenmedför att viljan att satsa riskvilligt kapital i företag minskar,då beskattningen på helt riskfria placeringar är betydligtlägre. Regeringens förslag om skattereduktion förriskkapitalinvesteringar minskar inte behovet av förändringarav dessa regler. Riskkapitalavdraget är en stimulans somkompenserar för den högre risken att investera i ett onoteratföretag. Frågan om dubbelbeskattning gäller att nå enlikformig beskattning av kapitalavkastningar.Riskkapitalavdraget och regler om enkelbeskattningkompletterar varandra. Regeringen försöker att ställa demmot varandra.Avkastning av kapital bör behandlas likvärdigt i skattehänseende. Sedanregeringens återställare på detta område beskattas avkastning på det risk-bärande egna kapitalet i aktiebolag medan avkastningen påriskfritt sparande beskattas . Detta försvårar riskkapital-försörjningen. Dubbelbeskattningen måste slopas.Kristdemokraterna anser att dubbelbeskattningen ska avskaffas omedelbart.Vi är emellertid positiva till att regeringen parallellt med detta genom etttilläggsdirektiv (dir. 1995:130) till Företagsskatteutredning prövar den modellsom har kommit att kallas Södersten-Lodin-modellen, efter skaparna prof.Sven-Olof och prof. Denna modell innebär i korthet attaktieägarna beskattas genom vanlig utdelningsskatt men att det utdelandeföretaget får avräkna den svenska skatt som aktieägarna får betala på sinutdelning. anser att en sådan modell skulle kunna utgöragrunden för en bredare överenskommelse som skulle kunna vara hållbaroavsett vem som innehar regeringsmakten.Begränsning avavdragsramen förrepresentationRegeringen föreslår som en sista punkt i propositionen attavdragsramen för måltidsutgifter i samband medrepresentation skall kopplas till basbeloppet och sänkas.Förslaget innebär att avdragsramen sätts till avbasbeloppet och beräknas därmed bli ungefär 180kronor. godtar denna förändring.Av förenklingsskäl föreslår regeringen också att vin och sprit skall ingå iavdragsramen. motsätter sig detta förslag å det starkaste.Regeringens motivering tycks mycket tunn i jämförelse med ambitionerna pådet alkoholpolitiska området att minska konsumtionen av alkohol i Sverigemed fram . Detta mål har av regering och riksdagansetts så centralt och så viktigt att man ställt sig bakom den handlingsplanett antal berörda myndigheter utarbetat. Hur man nu kan bortse från dessaambitioner ter sig för inkonsekvent och mycket tragiskt.Kristdemokraterna har den uppfattningen att staten inte bör subventioneraalkoholkonsumtion. Alkoholkonsumtion på arbetstid bör inte uppmuntras.Frånvaron av alkohol i arbetet bör istället vara ett särskilt viktigt delmålinomalkoholbekämpningen. Reglerna om att inte inberäkna alkohol i avdragen förrepresentation har lång tradition i och bör värnas. Både arbetsgivareoch restaurangbranschen är vana vid nuvarande rutiner. Förenklingsskälenväger även i detta perspektiv lätt. Det finns vidare skäl att inte låtaskattebetalarna subventionera alkoholkonsumtion.Var tredje sjuksäng upptas av människor med alkohol- och tobaks-skador. Regeringens förslag kan ytterligare komma att öka denna belastningpå sjukvården. Sjukvårdens resurser minskar och kvaliteten på vården hotas.Att mot bakgrund av detta använda statsfinansiella resurser till att subven-tionera alkholkonsumtion är inte rimligt. Sjukvården behöver inte ökadbelastning och mer kostnader utan tvärtom ökade finansiella resurser. Måletatt minska alkoholkonsumtionen måste stå fast, med hänsyn både till enskildamänniskors välbefinnande och finansiering av den övriga icke alkoholr-elaterade sjukvården. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om ett permanent riskkapitalavdrag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppföljning av modellen för riskkapitalavdrag,3. att beslutar om en beloppsgräns på förriskkapitalavdraget,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riskkapitalavdrag även för indirektainvesteringar,5. att beslutar att kvittningsrätten även skall omfattaverksamheter som startats ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att likställa villkoren för fåmansföretag ochövriga bolag,7. att avslår regeringens förslag om reavinstbeskattningvid avyttring av andel i handelsbolag som äger aktie i fåmansbolag,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avskaffad dubbelbeskattning på riskvilligtkapital,9. att avslår regeringens förslag att vin och sprit skall ingåi avdragsramen för representation.