mot · GI02U32 · 1995-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:160 samarbete med Sovjetväldets sönderfall, haveriet för kommunismen ochplanekonomiernas sammanbrott har skapat helt nyaförutsättningar i . Sverigesmöjligheter till organiserat samarbete i närområdet hardärmed radikalt förbättrats.Det samarbete med närområdet som etablerats från svensksida , och som växte väsentligt iomfattning efter regeringsskiftet , spelar på fleraområden en väsentlig roll, både för mottagarstaterna och förSverige.Det nuvarande treårsprogrammet för samarbetemed löper ut . Detär väsentligt att nu får ta ställning till riktlinjernaför de tre kommande budgetåren och för budget när det gällerdet nästkommande budgetåret.Centerpartiet instämmer i huvudlinjerna i regeringensförslag, som i allt väsentligt överensstämmer med denföregående regeringens politik.På några punkter finner vi dock anledning att rikta allvarligkritik. Det gäller främst miljöbiståndet. Regeringen har härutan motivering, och i strid med vad som förordats i gjordautvärderingar, kraftigt minskat anslagen för bilateraltsamarbete. Vi menar också att det saknas skäl för att överföraMiljödepartementets anslag för närområdessamarbete tillUtrikesdepartementet. Inte minst den behandlingmiljöfrågorna fått i det nu föreliggande regeringsförslaget,proposition 1994/95:160, visar på vikten av attMiljödepartementet får behålla beredningsansvaret förmiljöbiståndet inom regeringen.Frågan om stöd till miljöinsatser i Central- och Östeuropahandläggs i europeiska sammanhang främst avmiljöministrarna. Detta är fallet inom HELCOM med ansvarför Östersjöprogrammet, inom EU och i den så kalladeEnvironment for Europe-processen. Det kommer att försvåraoch splittra arbetet, snarare än underlätta och samordna, omansvaret för miljöinsatserna när det gäller stöd till Central-och flyttas från tillUtrikesdepartementet. Vi förordar därför ett särskilt anslagtill miljöinsatser i . Vi kommer nedanatt redovisa våra skäl för att anslagsnivån höjs i förhållandetill regeringens förslag.Kostnaderna för angelägna miljöinsatser i Nordensnärområde är enorma. En uppfattning om vad det kanberäknas kosta ger den uppskattning som gjorts avprioriterade miljöinsatser i det forna DDR iFörbundsrepubliken . Företrädare för Kreditanstaltfür Wiederaufbau har beräknat att den nödvändiga (! )miljömässiga upprensningen i forna denärmaste tio till femton åren kan beräknas kosta 250miljarder DM.Kostnaden för att åtgärda 132 s.k. Hot spots inom ramenför HELCOMs Östersjöprogram har beräknats till 18miljarder ECU, det vill säga omkring 170 miljarder svenskakronor. Då har man ändå inte inkluderat angelägna åtgärderför att minska utsläppen från många små källor eller diffusautsläpp, som har stor betydelse förmiljöförstöringens omfattning.Även en angelägen miljösanering i kanberäknas medföra stora kostnader. Här finns en av världensstörsta koncentrationer av radioaktivt avfall, bland annat ettstort antal uttjänta kärnreaktorer som övergivits ellerförvaras under miserabla förhållanden. Även utsläppen fråntung industri är omfattande med starkt negativ inverkan pånaturmiljön och människors hälsa. Om det radioaktivaavfallet i skulle förvaras i enlighet medsvenska krav, och vi vet inte om dessa är tillräckliga, skullekostnaderna bara för omhändertagande av radioaktivt avfallpå kosta flera hundratals miljarder svenskakronor.I finns stora potentiella miljöproblem. Desenaste åren har vi kunnat konstatera att västvärldensinsatser i främst koncentrerats till deområden som ligger närmast störstabefolkningscentra. Det finns risk för en periferinsmiljömässiga tragedi om inte , i samarbete med andranordiska länder, ökar insatserna på miljöområdet iBarentsregionen.Barentsregionen har stora möjligheter.Murmansk är nordkalottområdets särklassigt största stad. Iregionen finns mycket stora resurser av mineraler, naturgasoch fisk. Om området ges chansen till ekonomisk utveckling,öppenhet, demokrati och stabilitet kan regionen få mycketstor betydelse för vår världsdels framtida utveckling. Det kanbetyda möjligheter att också förstärka framför allt övreNorrlands infrastruktur. Insatserna i bördärför ges höjd prioritet inom ramen för samarbetemed Central- och Östeuropa.Det regionala samarbetet inom ärorganiserat bland annat genom ett så kallat regionråd.Landshövdingen i är för närvarandeordförande i detta sammanhang. Erfarenheterna visar att denregionala förankringen av arbetet är mycket viktig. Det ärdärför angeläget att i anvisasresurser för mindre projekt och förstudier i enlighet med denframställning som regeringen erhållit. Vi förordar attLänsstyrelsen erhåller ur anslaget G 3. för /96 tillprojektfinansiering.Det är självklart att varje stat har huvudansvaret för egnamiljöproblem. Det är också en nödvändighet att hela detinternationella samfundet mobiliseras för att bidra till att lösade stora miljöproblem, som de demokratier som är underutveckling ärvt av de kommunistregimer som så hänsynslöstbrutalt exploaterade såväl natur som människor.Vi tvingas konstatera att det internationella samfundethittills, i synnerhet när det gäller , gett heltotillräckliga bidrag för värnet av miljön i vårt närområde.Det är angeläget att , i nära samverkan med övriganordiska länder, nu påtar sig ett ledaransvar när det gäller attfå till stånd en internationell kraftsamling.Möjligheternas fönster står nu öppet, även påmiljöområdet, när det gäller att trygga livsvillkoren i vår delav världen. Den kraftiga neddragning av det bilateralamiljöstödet som regeringen förordar i proposition1994/95:160 är inte förenlig med den ledande roll somSverige bör ta på sig i internationellt sammanhang.I regeringsförklaringen angavs att insatsernaför miljö skulle förstärkas. Det som faktisktföreslås av regeringen är motsatsen. Detta är vare sig rättprioritering eller god hushållning med resurserna. I ett lägedär den vilda Östersjölaxen är akut utrotningshotad, närgravida kvinnor avråds från att äta strömming och annan fetÖstersjöfisk och vårt innanhavs vatten inte ens ärbadbart är det en farlig misshushållning att minska anslagentill miljöinsatser för det område som orsakar de största akutastörningarna i livsmiljö.För det kommande budgetåret föreslås i regeringsanslaget169 för miljöinsatser och för kärnsäkerhet och strålskydd. Detta kanjämföras med att enligt regeringens skrivelse 1993/94:252utgör insatser för miljöbiståndet till ,inklusive kärnsäkerhet och strålskydd, under innevarande budgetår. Även om det finnsvissa oklarheter i de redovisade beräkningsunderlagen, somförsvårar en jämförelse, rör det sig om en avsevärd och enligtvår mening oacceptabel neddragning av insatserna.I motion 1994/95:Jo691 föreslog vi ett särskiltanslag omfattande till Miljöinsatser i . Därtill skaläggas bifall till för kärnsäkerhet och strålskydd samt till NUTEKs insatser på energiområdet som viåterkommer till senare i denna motion.Detta är en absolut miniminivå och initiativ bör tas för attåstadkomma en väsentlig resursförstärkning för kommandebudgetår. Vi föreslår därför att regeringens förslag omtreårsram för miljöinsatser avslås av och attregeringen istället anmodas att tillsätta en kommission meddirektiv att lägga fram förslag om ett nytt treårsprogram för1997--1999. Direktiven bör ange att kommissionen för dessabudgetår ska anvisa innehållet i ett program för miljöinsatserom per budgetår. Det börankomma på kommissionen, som bör ges parlamentariskförankring, att föreslå finansiering av insatserna.Kommissionen bör särskilt beakta hur det svenskamiljöbiståndet ska utformas för att åstadkomma maximalutväxling av insatserna i form av optimal samfinansieringmed mottagarstaterna, de internationellafinansieringsinstitutionerna och andra givarstater.I detta sammanhang finner vi det särskilt anmärkningsvärtatt regeringens förslag inte innehåller något besked om hurNUTEKs program för ett miljöanpassat energisystem iBaltikum och det östeuropeiska närområdet ska finansierasunder kommande budgetår. Genomförda, pågående ochplanerade projekt inom ramen för detta program beräknasresultera i minskade additionella koldioxidutsläpp om cirka180 . Därtill kommer väsentliga minskningar avutsläppen av svavel, kvävedioxider, stoff och tungmetallermed påtaglig betydelse för och miljö.Vi finner här skäl att citera delar av den lägesrapport somöverlämnades av till regeringen . Irapporten anges bland annat:När det gäller budgeten kan konstateras att av totaltanslagna har allokerats på projekt(enligt biofogade projektlista) samt för administration inkl.utvärderingar. De förtecknade projekten kommer att ihuvudsak vara färdigställda . Eftersominga ytterligare medel föreslås i årets budgetproposition ocheftersom endast marginellaåterbetalningar kommer att göras på beviljade lån kommerunder den kommande budgetperioden knappast några nyaprojekt att kunna igångsättas. finns det risk att denkompetens och det kunnande som byggts upp inte kanupprätthållas och att vunna erfarenheter inte kantillgodogöras fullt ut. Detta kan i sin tur komma att påverkamöjligheterna att utnyttja gemensamtgenomförande som en möjlighet att uppnå de svenskaklimatmålen i enlighet med åtagandena i FN:sklimatkonvention.Vi finner det anmärkningsvärt att regeringen vare sig ibudgetpropositionen eller i proposition 1994/95:160 anvisarresurser för NUTEKs närområdesinsatser på energiområdet.Inte minst i den utvärdering som avutvecklingssamarbete (KAU) utfört, har vikten av insatserför att underlätta exempelvis avvecklingen av de farligakärnkraftsreaktorerna i framhållits.I regeringens proposition förutskickas initiativ för attsamordna NUTEKs energibistånd med övriga myndighetersinsatser på likartade områden. Detta är värdefullt. Enförutsättning för att samordningen ska vara meningsfull ärdock att förfogar över resurser för fortsattverksamhet i rimlig omfattning. Vi föreslår därför att deanslagsmedel som i propositionen anvisas till regeringensdisposition minskas med och attriksdagen anvisar detta belopp till NUTEKs program för ettmiljöanpassat energisystem i och detösteuropeiska närområdet.Katastrofen i Tjernobyl utgjorde en verklig påminnelse omden bristande säkerheten i flera kärnkraftsreaktorer i vårnärmaste omvärld. har tillsammans med andra staterdärefter inlett ett samarbete, bland annat inom ramen förNuclear Safety Account (NSA), för att söka medverka tillförbättrad säkerhet.Värdefulla insatser har gjorts från svensk sida, inte minstför att medverka till en fungerande säkerhetsorganisation förreaktorerna i . Insatserna har dock allvarligtförsvårats av att den västerländska kärnkraftsindustrinvägrar att bistå med viktig utrustning så länge som berördastater inte ratificerat Wien- och Pariskonventionerna. Enligtuppgift kvarstår detta problem när det gällerIgnalinareaktorerna till följd av att ännu integenomfört begärd ratificering. Den svenska regeringenmåste ta förnyade initiativ om inte ratificeringen snarastkommer till stånd. En framställning i saken på hög nivå börsnarast göras och saken bör också tas upp inom EU och andrainternationella fora i syfte att påskynda den angelägnaratificeringen.Samarbetet inom kärnsäkerhetsfonden (NSA) gör detmöjligt att, som påpekas i propositionen, ställa gemensammakrav på avvecklingsplaner för de sämsta kärnkraftverken,förbättrad energihushållning och på uppbyggnad av starkaoch oberoende säkerhetsmyndigheter. Det är angeläget attdessa krav tillgodoses så att vi inte till betydande kostnaderbidrar till livstidsförlängning av farliga reaktorer utan attuppnå acceptabel säkerhetsnivå.De bedömningar som krävs i dessa sammanhang är svåra.Inte sällan står starka motstående intressen mot varandra.Det har bland annat visat sig i de överväganden som skerom stöd till insatser i bland annat Sosnovy Bor- ochKolareaktorerna. Enligt vår mening sker inte arbetet inomNuclear Safety Account med tillräcklig öppenhet. I dessasammanhnag är det viktigt med medborgerlig insyn. Det ärinte tillfyllest att NSA redovisar fattade beslut. Enligt vårmening är det angeläget att vägledande principer och störstamöjliga del av beslutsunderlaget görs tillgängligt förallmänheten innan beslut fattas och att allmänheten även iövrigt ges förbättrad insyn i beredningsarbetet. Annars ökarrisken för att kommersiella intressen istället försäkerhetskraven blir avgörande. Vad som här angetts omönskvärdheten i att regeringen tar initiativ till förbättringarav öppenheten i NSAs arbete bör ge regeringen tillkänna.Det arbete som och andra stater bedriver för attminska risken för nya kärntekniska katastrofer är inteförenligt med bidrag till finansieringen av slutförandet avsovjetkonstruerade icke färdigställda kärnkraftverk. InomEBRD övervägs lån till färdigställandet avtvå sådana reaktorer vid den slovakisk-österrikiska gränsen.Riksdagen bör klargöra att inte i något sammanhangska bidra till att kärnkraftverk, som inte skulle gesdrifttillstånd i väst, kan göras startklara i Central- ochÖsteuropa.I allmänna strategi för samarbetet med Central-och spelar integrationen för berörda stater i detinternationella samarbetet, och i synnerhet detEuropapolitiska samarbetet, en stor roll. Det är särskiltviktigt att bidrar till att , och Litauenpå jämställda villkor med andra stater i gesmöjlighet att delta i Europaintegrationen. Det är självklartockså viktigt att på allt sätt bistår i dessansträngningar i EU-sammanhang och att medverkartill att erbjuds samverkan på goda villkor.Det svenska medlemskapet i Europeiska unionen måsteutnyttjas för att öka EUs insatser i närområden. Ensådan utvidgning är naturlig med tanke på de nya resursersom bland annat tillför gemenskapen.Vi finner det särskilt viktigt att TACIS, EUs särskildaprogram för och övriga OSS-stater, ges förstärktaresurser och delvis ett förnyat innehåll. I TACIS nuvarandeverksamhet får nordvästra delen av inte alls del avresurserna i erforderlig utsträckning. Det är också en klarbrist att inte miljöinsatser är prioriterade i TACIS femsärskilt utpekade satsningsområden. Här måste Sverigeaktivt arbeta för en förändring av TACIS-programmet.Även PHARE-programmet behöver reformeras. Debaltiska staterna har inte fått del av resurserna i denutsträckning som är rimligt. Med tanke på att ländernagenom och medlemskap i än högreutsträckning utgör EUs närområde bör detta avspeglas iPHARE-programmet.Miljöinsatser är dessutom otillräckligt prioriterade inomramen för PHARE-programmet och dessa har också minskati omfattning . måste medverka till enhögre prioritet åt miljöinsatser och framför allt till attPHAREs resurser i ökad utsträckning kan ställas tillförfogande för stöd till direkta miljöinvesteringar.Det är också viktigt att EUs resurser för s k Cross Border-samarbete i ökad utsräckning kommer , ochdå inte minst de baltiska staterna, till del. Ett viktigt underlagi detta sammanhang skapas genom arbetet med den såkallade Östersjövisionen. bör vara pådrivande förframtagandet av ett Östersjöprogram inom EU.Östersjövisionen omnämns i propositionen under rubrikenRegionalt samarbete. Det är tillfredsställande att det arbetesom startades har fått ett sådant genomslag i de olikaländerna runt och på och att densocialdemokratiska regeringen fortsatt med visionsarbetet.Till den beskrivning som ges i propositionen bör läggas denviktiga koppling till svensk regionalpolitik som finns ivisionsarbetet. Som framfört i motion1994/95:Bo540 har tack vare visionsarbetet fått en''flygande start'' i EUs arbete med fysisk planering ochregional utveckling.Arbetet med Östersjövisionen är sektorsövergripande ochberör flera departements ansvarsområden. Vi kan inte avpropositionen utläsa hur det fortsatta arbetet medÖstersjövisionen avses finansieras. Medel för visionsarbetetbör enligt vår mening belasta anslaget G. Samarbete medCentral- och . Det bör vidare klargöras attvisionsarbetet är långsiktigt. Med tanke på de möjlighetersom visionsarbetet skapar när det gäller att förenaekonomisk utveckling med hushållning med naturresursernaborde den svenska insatsen ökas. Självfallet bör ävenmöjligheten att finansiera visionsarbetet med EU-medelaktivt prövas. Det som anförts om anslag till arbetet medÖstersjövisionen bör ges regeringen till känna.De nordiska staterna har i stor utsträckning gemensammaintressen i den del av närområdet som ligger i Central- ochÖsteuropa. Detta bör utnyttjas dels för att effektivisera deegna insatserna, dels för att mobilisera ett mera omfattandeinternationellt stöd till regionen.Viktiga erfarenheter har gjorts genom det BaltiskaInvesteringsprogrammet. Även om inte utvärderingen avdetta program ännu föreligger står det klart att börmedverka till att programmet får en fortsättning när dennuvarande programperioden tar slut. Det är också viktigt attden meverkar till att (NMRs) närområdesprogram kan fortsätta påminst nuvarande nivå. Regeringens förord för neddragningarav den samnordiska budgeten sätter också det viktiganärområdessamarbetet inom NMR i fara.En särskild ad hoc-grupp för miljöinsatser i Nordensnärområde har avlämnat sin rapport till NMR. Blandgruppens förslag finns förord för att NordiskaInvesteringsbanken ges en av ägarstaterna garanterad ram förlån till miljöinsatser i närområdet på minst 100 miljonerECU. Ett annat förslag är att en särskild facilitet förfinansiering av miljöinsatser i närområdet knuten tillNIB/NEFCO på 100 miljoner DKKR ska inrättas.Det är angeläget att medverkar till att dessafaciliteter kan inrättas på minst den föreslagna nivån senastden första januari 1996.Även i övrigt är det angeläget att i ökad utsträckningavväga de bilaterala insatserna mot insatser i nordisktsammanhang. Det finns flera nordiska institutioner som harmycket goda förutsättningar att vara ansvariga förnärområdessamarbete med väl så god effektivitet ochkompetens som nationella organ. Som exempel på sådanainstitutioner kan nämnas ochNordiska Genbanken, två institutioner som för övrigt ärlokaliserade till Sverige.I regeringens proposition förutskickas flera samråd mellanolika aktörer i . Med tanke på den strategiska roll somdet nordiska samarbetet bör ha i närområdessamarbetetfinner vi det angeläget att ger regeringen till kännavad som här anförts om nordiskt samarbete för att förbättravillkoren i närområde.Som angavs i inledningen av denna motion kan vi när detgäller huvudlinjerna ansluta oss till regeringens propositionnär det gäller närområdessamarbetet, även om vi finner skältill mycket allvarlig kritik när det gäller framför allt miljö-och energisamarbetet.Det är angeläget att trots knappa resurser kan gestöd för en allsidig utveckling. Det är människorna som leveri som är den främsta tillgången närdet gäller att ta itu med de problem som åren avkommunistdiktatur skapade.Vi delar den positiva syn på folkrörelsernas arbete somkommer till uttryck i regeringens proposition. Vi villytterligare understryka folkbildningens betydelse för det friaorganisationslivets utveckling. Studiecirklarna var detidéburna arbetets vapensmedjor i samband med demokratinsgenombrott i de nordiska länderna. Det finns anledning attse till så att de kunskaper som finns i svenska studieförbundkan tas tillvara i utbytet med och attstudieförbunden ges möjlighet till statligt stöd för dettaarbete.Fria partier är demokratins livsluft! I de fornakommuniststaterna är partiarbete dock föraktat av många tillföljd av de många åren med partidiktatur. För att bidra tillden pluralism som krävs i en demokrati är detändamålsenligt att ge de svenska riksdagspartiernaekonomiskt stöd på det sätt som förordas i regeringensproposition.Vi delar således i huvudsak de uppfattningar som framförsnär det gäller samarbete för att åstadkomma säkerhet,demokrati och ekonomisk utveckling. Det är av den allrastörsta betydelse att den klyfta som finns mellan å ena sidanCentral- och och å andra sidan kanutjämnas.Sverige måste arbeta för ett där inga stater bildarmilitära allianser i syfte att förbereda krigshandlingar riktademot andra stater i vår del av världen. Vi måste arbeta för attdemokratin förstärks och att marknadsekonomi inom socialtoch miljömässigt betingade ramar kan utvecklas i helaEuropa. Det kommer att kräva stora uppoffringar, inte bara,eller ens i huvudsak, genom att vi avstår av budgetmedel tillförmån för stöd till staterna i . Detär av största betydelse att vi stöder staterna i Central- ochÖsteuropa även där de har sina största och snabbasttillgängliga komparativa fördelar.Sedan valt EU-medlemskap är handelspolitiken enangelägenhet för gemenskapen. Det är viktigt att iEU arbetar för en sådan politik att staterna i Central- ochÖsteuropa kan delta i utbytet på samma villkor som de statersom redan är medlemmar. De bilaterala insatser, och desärskilda programinsatser inom EU, som behandlas i den avregeringen avgivna propositionen är i all huvudsakvälmotiverade och angelägna. Vi kan som angivits ihuvudsak instämma i det som förordas i propositionen. Detallra viktigaste är dock hur de övergripande strukturernaformas i framtidens . Därför är insatser föratt reformera EUs institutioner och för att möjliggöra en snarutvidgning av EU i enlighet med vad enskilda stater iCentral- och själva önskar den mest avgörandefrågan. Det är viktigt att detta framhålls i de förberedelsersom nu sker års regeringskonferens i Europeiskaunionen. måste vara pådrivande i arbetet ochregeringen är huvudansvarig för att den svenska positionenkonkretiseras och blir väl förankrad såväl inom landet som iövriga medlemsstater i EU. Vad som här sagts om vikten avintegrationsarbetet i för , ochför , bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Europaintegrationens betydelseför samarbete med ,2. att beslutar att till Miljöinsatser i Central- ochÖsteuropa /96 anvisa ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättandet av en kommission föratt utarbeta förslag till program för miljöinsatser i Central-och perioden --1999,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sammanhållande ansvar förMiljödepartementet när det gäller miljöinsatser inärområdet,5. att beslutar att till program för ettmiljöanpassat energisystem i och detösteuropeiska närområdet /96 anvisa ,6. att beslutar att till anslaget G 3.3, Tillregeringens disposition, /96 anvisa ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska initiativ så att alla stateri närområdet ratificerar avtal beträffande ansvar vidkärnkraftsolyckor,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska initiativ för ökadöppenhet i Nuclear Safety Accounts arbete,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nej till svenskt stöd för byggandeav kärnreaktorer,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reformering av EU:s TACIS-program,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reformering av EU:s PHARE-program,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om EU:s s.k. Cross Border-program,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett EU-program förÖstersjöregionen,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansieringen av arbetet med dens.k. Östersjövisionen,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en garantiram för miljölån vidNordiska Investeringsbanken,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild facilitet för mjukfinansiering knuten till NIB/NEFCO,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det nordiska samarbetetsbetydelse för samarbete med Central- ochÖsteuropa,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förhöjd prioritet åtBarentssamarbetet inom samarbete med Central-och ,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av särskilda medel förLänsstyrelsens i arbete med Barentsrådetsregionråd.