mot · GI02N25 · 1995-06-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:222 Ny ellagstiftning Bakom den något oskyldiga rubriken ''Ny ellagstiftning''ryms den utan tvekan största energipolitiska reformen underhela efterkrigstiden.BakgrundI slutet gjordes en del stora förändringar vadgäller elmarknaden bl.a. bolagisering av . Detgrundläggande skälet, som den dåvarande industriministernframhöll, var, att det var viktigt att vårt land var i takt medförändringarna i dåvarande EG. I linje med detta uttalade ettenhälligt näringsutskott vikten av att Sverigebeaktade utvecklingen inom EG innan beslut fattades omförändring av svensk elmarknad. skulle eftersträvasamtidighet var då näringsutskottets uppfattning.Den allmänna meningen då var att en omfattandeavreglering av elmarknaden på den europeiska kontinentenskulle ske.Alla bedömare är nu överens om att denna förändring haravstannat. Endast ett av länderna i nuvarande EU,, har genomfört avreglering. Det finns igrunden avgörande meningsskiljaktigheter mellan de storaländerna inom EU. Flera av dem anser det vara ett nationelltintresse att med politiska medel kunna styra elmarknadenoch inte överlåta dessa svåra problem till marknaden. Dettabetyder att den kanske viktigaste utgångspunkten --samtidighet -- i näringsutskottets uttalande för enförändring av reglerna för den svenska elmarknaden intetalar för avreglering.Ellagstiftningsutredningen som lade fram ettdelbetänkande slog fast att det svenskaelförsörjningssystemet fungerar betydligt bättre än hos detvå länder, och , där avregleringprövats.En effektiv elförsörjningI början av propositionen skriver regeringen: ''Enlångsiktig stabil och säker tillgång på el till internationelltkonkurrenskraftiga priser är en viktig förutsättning för enpositiv utveckling av näringslivet och samhällsekonomin. ''Enligt vår mening är det just detta som karakteriserar detnuvarande elförsörjningssystemet. Detta system har gett ossen hög teknisk nivå, stor leveranssäkerhet, internationellt settlåga priser samt ett rimligt system för taxesättning.För den som vill förändra detta system är, enligt vårmening, bevisbördan stor. Det gäller att med säkerhet kunnavisa att de föreslagna förändringarna gersamhällsekonomiska vinster.De mer allmänna påståendena om marknadskrafternas,marknadsaktörernas och konkurrensensvälsignelsebringande effekter på detta område är intetillräckliga och dessutom är de lika obevisade nu somtidigare. Inte i något stycke har propositionen visatfolkhushållets fördelar av avregleringsförslagen.Tvärtom är propositionen fylld av osäkerhet som framgårav ordval som ''bedömer'', ''riskerar'', ''överenskommelserpå marknaden'', ''inte är möjligt att med säkerhet avgöra'',''osäkerheten om utvecklingen är större på lång sikt'', samtslutligen och i långa stycken avgörande för vårtställningstagande ''Elreformen innebär genomgripandeförändringar i elmarknadens funktion. Det ligger i sakensnatur att konsekvenserna är svåra att förutse''.Eftersom vi delar regeringens bedömning att ''Enlångsiktig stabil och säker tillgång på el till internationelltkonkurrenskraftiga priser är en viktig förutsättning för enpositiv utveckling av näringslivet och samhällsekonomin''anser vi att propositionen skall avslås. Vårt land har inte rådmed detta gigantiska experiment där ingen kan överblickakonsekvenserna.Sverige har bland de lägsta elpriserna i världen. Detta hargett svensk industri en komparativ fördel. Stor osäkerhetråder om vilken effekt avregleringen ger på elpriset.Möjligen kommer den nuvarande överskottssituationen attleda till initialt fallande priser särskilt förstorkonsumenterna, men internationella erfarenheter visaratt priserna därefter, bl.a. när den vertikala integrationenfortsatt, åter ökar och då särskilt för hushållen ochsmåföretagen. Dessutom tyder mycket på attprisutvecklingen kommer att fluktuera starkt över tidenvilket kommer att skapa osäkerhet för industrinsinvesteringsplaner.I propositionen sägs ''Genom att de legala monopolen förförsäljning av el avvecklas skapas förutsättningar för ökadkonkurrens mellan producenterna. Därigenom stärkskonsumenternas ställning på marknaden. ''Mot detta kan med rätta två väsentliga invändningarresas.Konkurrens förutsätter ett stort antal aktörer, däringen -- kund eller producent -- har en dominerandeställning.Elproduktionsmarknaden är en utpräglad oligopolmarknaddär de tre största producenterna står för 4/5 av den totalaproduktionen.Koncentrationstendenserna fortsätter eftersom de storakraftproducenterna köper upp bl.a. kommunala energiverkför att tillförsäkra sig marknad inför den annonseradeavregleringen.Propositionen påstår att konsumenternasställning kommer att stärkas. Detta är naturligtvis endefinitionsfråga. Möjligen kommer de verkligt storakonsumenternas, i första hand de mycket stora företagens,ställning att stärkas. För små konsumenter, hushåll ochsmåföretag, är vår övertygelse att situationen blir denmotsatta. Dessutom kommer, som vi tidigare slagit fast,prisfluktuationerna enligt många bedömare att bli stora ochdärmed försvåra eller kanske t.o.m. omöjliggöra säkralångtidsbedömningar inför stora investeringsbeslut.InvesteringarDe nuvarande förhållandena på elmarknaden haruppmuntrat långsiktighet i investeringsplaneringen. Dettahar lett till att en stor grad av förutsebarhet har rått. I detsystem som föreslås kommer verkliga skäl för långsiktigainvesteringar att saknas. Hur detta skall lösas läggs imarknadens händer. Det energipolitiska beslut somriksdagen fattade gav klart besked.Kärnkraften skall avvecklas. En förutsättning för att kunnagöra detta är att vi har alternativa energikällor.Kärnkraften står för omkring hälften avelproduktionen. För att klara avvecklingen behövs nyaanläggningar. Dessa kräver stora investeringar som skallgöras av aktörer som borde ha långsiktiga -- mycketlångsiktiga -- perspektiv. Med propositionens förslagkommer marknadsmekanismerna att gynna det kortsiktigaperspektivet. Elpriset kommer att bestämmas efter enmarginalkostnadsprincip. Enheter med låg rörlig kostnad,dvs. där den stora investeringen redan är gjord, kommer attgynnas. Kärnkraften har exakt dessa karaktäristika -- storinvestering redan gjord och låg marginalkostnad. Detkommer alltså att bli dessa anläggningar som vinner på enavreglering.GlesbygdenI propositionen sägs att frågan om glesbygdsproblemen harlösts. Vi delar inte denna uppfattning. Om regeringensgrundläggande påstående att konkurrensen skall leda tilllägre kostnader stämmer tyder allt, även regeringensreservationer, på att marknadsinflytandet kommer att leda tillstora skillnader i det totala priset för nyttigheten el beroendepå var i landet man bor. Detta gäller i första handsmåförbrukare, hushåll och små företag. Det avregleradesystemet kommer med all sannolikhet att leda till än störreskillnader mellan storkunder och vanliga konsumenter.Resultatet av detta kommer troligen att bli störst i glesbygd.KommunernaFör vissa kommuner innebär propositionens förslag blandannat: Kommuner som både producerar och distribuerar eltvingas, även om man av ideologiska eller andra skäl inteönskar det, att bolagisera endera distributionen ellerproduktionen. Detta krav ställs som allt flerifrågasätter den kommunala bolagiseringsiver som gått överlandet.Förslaget i propositionen beträffande skydd för vissafjärrvärme- och naturgasenheter innebär att en övergång frånexempelvis fjärrvärme till elvärme skall kunna förbjudasunder tre år.Att övergångstiden är satt till beror, enligtpropositionen, på att fjärrvärmens konkurrenskraft stärks ''itakt med att bl.a. kapitalkostnaderna minskar''.Den enda rimliga slutsatsen av detta resonemang är inte räknar med att en kommande utbyggnad avfjärrvärmenäten kommer att bli aktuell. En ytterligaresvaghet i förslaget i denna del är ''att tillkommandeabonnenter inte omfattas av förbudet''.Utrikeshandel med elÄven i detta avsnitt av propositionen pekar regeringen påen mängd osäkerhetsfaktorer. Bland annat sägs det attutvecklingen på den europeiska elmarknaden för närvarandeär svåröverskådlig. Det råder stor osäkerhet om vilkaförutsättningar som kommer att gälla för utrikeshandeln medel inom EU under de kommande åren.För att närmare belysa dessa och andraoklarheter/osäkerheter när det gäller utrikeshandeln med elanmäls i propositionen att en särskild utredare kommer atttillkallas.Regeringen anser att särskild koncession för export/importav el bör övervägas. Redan nu är dock regeringen beredd attslå fast, att det bör finnas presumtion för att koncession skallbeviljas.Trots alla de osäkerheter regeringen själv pekar på, trotsalla motsägelsefulla ställningstaganden, föreslår regeringenalltså en avreglering.Nordisk elmarknadEtt bärande argument för att en elavreglering i ärnödvändig är, enligt propositionen, upprättande av ennordisk elmarknad. Svagheten i resonemanget ochihåligheten i argumentet är uppenbart eftersom ''nordiskelmarknad'' i sig innebär att skall vara med.Danmark har inte några aktuella planer alls på att i dennafråga följa utan anser i stället, i likhet med vadnäringsutskottet ansåg 1993, att en samordning ochsamtidighet med övriga länder inom EU är viktig och detenda naturliga.SlutsatserSverige står inför en omställning av energisystemet sominget annat land genomfört. Vi har ambitionen att detta skallske med bibehållen god leveranssäkerhet och tillkonkurrenskraftiga priser. Det skall ske i ordnade former ochinte i panik. Dessutom anser vi att det är rimligt attskillnaderna i pris för nyttigheten el inte blir för stora mellanolika delar av vårt land. Alla dessa problem sammantagetkommer genom förslagen i propositionen att överlämnas tillmarknaden. En marknad vars största och enda drivkraft är atttjäna pengar. Vår övertygelse är att marknadsaktörernakommer att hitta modeller för att höja elpriserna för de småkonsumenterna -- småföretagen, hushållen ochkonsumenterna i glesbygd.Sammantaget leder detta oss till att propositionen böravslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå proposition 1994/95:222 Nyellagstiftning.