ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02U615 · 1995-01-25 00:00:00 — () tre stora kvinnokonferenser harövertygande visat på de omfattande och svåra följderna avdet kvinnoförtryck som förekommer i världen. Både viddessa konferenser och andra om befolkningsfrågor harslutsatsen dragits att en verklig och bestående förbättringinte kan komma till stånd med mindre än att männens rolloch beteende förändras.Vi anser därför att en om mansrollen ochmanssamhället är en logisk följd av kvinnokonferensernaoch en förutsättning för det fortsatta jämställdhetsarbetet. INorden har jämställdhetsarbetet nu kommit så långt att manbörjat problematisera mansrollen både på bredden ochdjupet. Den konferens som Nordiska ministerrådetarrangerar i i vår på initiativ av förresocialministern är ett viktigt steg i rättriktning mot en utveckling av den nya mansrollen sominrymmer mycket mer av ömhet, empati och helhetsansvarän tidigare. Ett av konferensens syften är också att läggagrunden för en världskonferens om mansrollen.Vi anser att det är viktigt att en sådan världskonferenskommer till stånd och att regeringen tar initiativ till att enFN-konferens om mansrollen anordnas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anordnandet av en världskonferens ommansrollen.
mot · GI02U617 · 1995-01-25 00:00:00 — har befunnit sig på FNsdagordning för avkolonialisering. är det ett av de fåländer för vilka man ännu inte har funnit någon lösning.Konflikten i där står motsjälvständighetsrörelsen har pågått i mer än 20 år.Under samma tid har Västsaharafrågan befunnit sig på FN:sdagordning. var en spansk kolonioch skulle genomgå ettavkolonialiseringsprogram. Denna process hann inte ensbörja eftersom plötsligt gjorde anspråk påterritoriet och invaderade det. FN fördömde invasionenomedelbart och har upprepat Västsaharasrätt till självstyrelse och till en folkomröstning omsjälvständighet. Rätten till en folkomröstning fick även stödi ett utlåtande från den . Marockohar ignorerat FNs och Internationelladomstolens ståndpunkter.Under många år debatterade de afrikanska staternaVästsahara och 1982 kom den , , med ett utlåtande till stöd förVästsaharas självständighet. valde då att lämnaorganisationen. På uppmaning av OAU tog FN upp fråganigen, och 1985 antog resolution4050 som uppmanade generalsekreteraren att verka för enfolkomröstning och förhandlingar mellan ochsjälvständighetsrörelsen, Polisario. Även dessaansträngningar har varit fruktlösa.1991 steg hoppet på nytt då antogresolution 690 om bildandet av FN-styrkan för övervakningav folkomröstningen i (). Den 6september trädde, i enlighet med FNs nya fredsplan, etteldupphör i kraft som skulle ligga till grund för enfolkomröstning . Folkomröstningen harännu inte ägt rum på grund av att ständigt harkommit med nya krav som inte är omnämnda i FNsfredsplan. Utöver röstlängden års spanskafolkräkning har anmält ytterligare150 000 människor som röstberättigade. Polisario har gåttmed på att utöka röstlängden med dem som kan presenteraskriftliga bevis medan insisterar på att muntligabevis skall vara tillräckliga. har Marockodessutom vid ett flertal tillfällen brutit mot fredsplanen,landet har hindrat bekräftade saharier att återvända,intervenerat med militära medel, organiseratfolkomflyttningar samt fört bort oppositionella.Västsahara förtjänar världssamfundets uppmärksamhet.Dess befolkning har alltför länge kämpat för sinagrundläggande rättigheter. I väntan på folkomröstningen ärdessutom folk förlagda i flyktingläger därförhållandena är mycket svåra.Endast genom tunga påtryckningar från det internationellasamfundet och kan förmås attinta en mera samarbetsvillig attityd. Om inte kommerfolkomröstningen att ständigt uppskjutas och kränkningarnaav de mänskliga rättigheterna i att fortsätta. Våratraditioner att försvara mänskliga rättigheter samt småländers ansträngningar att försvara folkrättsliga principerförpliktigar att, enskilt och inom EU, agera kraftfullti denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skynda på hållandet av enfolkomröstning i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att främja de mänskligarättigheterna i .
mot · GI02U618 · 1995-01-25 00:00:00 — Framtiden för är fortfarande oviss. FN:ssäkerhetsråd antog så sent som enresolution om situationen i . I denna godkännsgeneralsekreterarens förslag att utöka den resurser i syfte att påskyndaregistrering av röstberättigade i den planeradefolkomröstningen om framtid.Redan 1967 antog generalförsamlingen en resolution omVästsahara i vilken folkets rätt till självbestämmande slogsfast. När lämnade kolonin 1976 gavs det sahariskafolket inte självständighet utan överlämnades tillgrannländerna och hade dessförinnanproklamerat den Sahariska Arabiska DemokratiskaRepublikens (SADR) exilregering samt förklarat krig motkolonialmakterna. När drog sig ur konflikten1979 hade de kommit överens med Polisario att överlåta sindel till SADR. Istället annekterade även denna del.Västsaharafrågan har således varit på FN:s agenda . Åren 1981--91 präglades av oenighet mellan deinblandade parterna om hur frågan skulle lösas.En gemensam fredsplan lades dock fram sommaren 1988och accepterades i princip av båda parterna. FN:sgeneralförsamling tog 1989 beslut om att parterna skulleförhandla om eldupphör och regler för folkomröstning.År 1991 godkände generalsekreterarensplan för att lösa konflikten om territoriet och i enlighet meddenna inrättades en observatörsstyrka, . Styrkanskulle ha ansvaret för att det eldupphör som trädde i kraft iseptember 1991 respekteras. Men den har inte kunnatuppfylla sin roll eftersom den hindrats på olika sätt avmarockansk militär. har också kränkt fredsplanengenom att förflytta marockaner till och kräva attde skall få delta i folkomröstningen. Amnesty Internationalhar i sina dokument rapporterat om mängder av brott motmänskliga rättigheter.En folkomröstning -- om skall varasjälvständigt eller integreras med -- skulle ha ägtrum . Men den har inte kunnat genomföras pågrund av obstruering av planen.Den ovan nämnda FN-resolutionen från januari 1995fastställer att mandat upphör fr.o.m. den 31 maj1995. Frågan om eventuell förlängning ska avgöras utifrånden rapport som FN:s generalsekreterare kommer att göra.Folkomröstningen planeras äga rum i oktober 1995.Det är synnerligen viktigt att aktivt verkar för attFN:s fredsplan för fullföljs. Det finns anledningatt FN omprövar beslutet att mandat upphör i maj1995 om det visar sig att utvecklingen inte sker på det sättsom önskas.Så länge konflikten kvarstår och innan folkomröstningengenomförts bör avstå från att ge bistånd tillMarocko. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aktivt stöd till den av FN antagnafredsplanen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om eventuell förlängning av Minursosmandat,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bistånd till .
mot · GI02U619 · 1995-01-25 00:00:00 — FN:s tre stora kvinnokonferenser har övertygande visat påde omfattande och svåra följderna av kvinnoförtrycket ivärlden. Gång på gång har slutsatsen dragits att en verkligoch bestående förbättring inte kan komma till stånd utan enförändring också i männens roll och beteende. Det är därförhög tid att föra upp detta ämne i strålkastarljuset på globalnivå.En om mansrollen och manssamhället är enlogisk följd av kvinnokonferenserna och en förutsättning förett fortsatt meningsfullt jämställdhetsarbete. I harjämställdhetsarbetet nu kommit så långt att man börjatproblematisera mansrollen på bredden och djupet. Initiativettill en bör därför komma från . som arrangerar iStockholm i vår är också avsedd som ett första steg mot enFN-konferens.Vägen dit är emellertid lång och svår, särskilt i betraktandeav att flertalet är starka och stabila patriarkat. Detär därför av största vikt att vi från nordiskt håll på olika sättaktiverar en opinionsbildning inom FN för detta mål.Vi är övertygade om möjligheten att få gehör för tankenpå en manskonferens i FN:s regi, om vi klart definierar deföreteelser som utgör allvarliga hot på global nivå och förvilka bara män och mansrollen är den direkta orsaken eller ennyckelfaktor. Detta är också de företeelser som FN ständigtkämpar med och mot. Det gäller exempelvis krig, militarism,vapenutveckling, kärnvapenspridning, våld mot kvinnor ochbarn och därav följande skador på kommande generationer.I detta arbete är det väsentligt att inte skuldbelägga denenskilde mannen. Det handlar om följderna av ett urgammaltsystem, inte om mannen som biologisk varelse. Det finns allanledning att tro att mannen är bättre än manssamhället.Vi vill uppmana att inom FN och ilämpliga internationella sammanhang verka för tillkomstenav en om manssamhället och mansrollen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en ommanssamhället och mansrollen.
mot · GI02U624 · 1995-01-25 00:00:00 — har många zigenare sökt asyl i ochandra länder. Bakgrunden till det mycket stora antal zigenaresom kommit till andra länder är delsomvälvningarna i i stort, dels splittringen av föredetta Jugoslavien.De flyende zigenarnas situation är mycketspeciell. I de fall de har pass, så har de ofta det från det landde flyr ifrån och kan ibland felaktigt uppfattas som etniskrumän, bulgar osv. En annan svårighet vid hanteringen avzigenarärenden är att det är mycket svårt att få tillgång tillinformation kring zigenarnas bakgrund från det land de flyrifrån. Att zigenarna behandlas annorlunda änmajoritetsbefolkningen i många av de fornakommuniststaterna är de flesta ense om. De flesta stater somman försöker att få information ifrån har mycketknapphändiga uppgifter rörande zigenare och i många fallvill man inte tillstå att man behandlar zigenare på ett dåligtoch diskriminerande sätt.En rättvis minoritetspolitik förutsätter stödåtgärder ochinsatser mot utsatta grupper varav zigenarna är en sådangrupp. Detta behövs för att man skall kunna bistå dem tillrimliga levnadsförhållanden, som är jämbördiga medmajoritetsbefolkningens. Myndigheterna bör samverka medbefintliga samt nya organisationer i och i ,som representerar den zigenska gruppen för att utforma ochgenomföra en aktiv integrationspolitik riktad motmålgruppen.I en rapport till redovisas ett stort antalrekommendationer hur man skall definiera zigenarnasställning i samt vilka praktiska konsekvenser det börfå i utformandet av flykting- och invandrarpolitiken.Bl. a sägs:zigenarna bör erkännas som territorielösminoritet och ges samma rättigheter som andramedborgare,det krävs särskilda åtgärder inom utbildning,information och vardagsliv,man bör stimulera grundandetav centra och museer för zigenarkultur och stödjaregelbundet återkommande zigenarfestivaler,det börerkännas avsaknad av tillräckligt skydd för denna mycketutsatta grupp, vilket i enskilda fall kan utgöra befogadfruktan för förföljelse på grund av tillhörighet till en visssocialgrupp, såsom anges i konventionav 1951 angående flyktingars rättsliga ställning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att zigenarna bör erkännas somterritorielös minoritetsgrupp,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen i internationellafora bör verka för att zigenarnas situation uppmärksammasoch att diskrimineringen av zigenare upphör.
mot · GI02U625 · 1995-01-25 00:00:00 — Förtryck av författare i Förtrycket i har tvingat många på flykt. I finnsför närvarande ca 60 000 iranier. De allra flesta av dessa harkommit på grund av de övergrepp som sker i deras hemland.En grupp som utsätts för förtrycket är författarna -- bärarnaav det fria ordet. Men i är ordet inte fritt, trots attregimen undertecknat internationella konventioner somsäger att ''envar skall äga rätt till åsiktsfrihet utaningripanden''.Den senaste påminnelsen om förtrycket mot författarnagavs när regimkritikern avled iEvin-fängelset under mystiska omständigheter. Sirjani hadesuttit fängslad sedan mars 1994.Förtrycket mot iranska författare är ingen isoleradföreteelse. Ett öppet brev från 134 författare till försvar avmänskliga fri- och rättigheter ledde till starka reaktioner frånmyndigheterna, särskilt mot kvinnorna. Några avundertecknarna kunde inte stå emot utan fann för gott att ''tatillbaka'', vilket vanligtvis måste ske med offentlig avbön.Svenska Irankommittén som arbetar förmänskliga rättigheter i konstaterade i ett uppropatt yttrandefriheten nu ytterligare begränsas i , vilket oftatar sig uttryck i brutala åtgärder från myndigheternas sida.Vi menar därför att med kraft bör utnyttja dediplomatiska åtgärder som står tillbuds för att kräva att Iranrespekterar grundläggande mänskliga fri- och rättigheterinnefattande full yttrandefrihet för författare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär diplomatiska initiativmot åsiktsförtrycket i .
mot · GI02U630 · 1995-01-25 00:00:00 — Förhållandena för assyrierna/syrianerna En av världens äldsta kristna kulturer hotas av undergång.I sydöstra bränns byar och de kristna mördas ellerdrivs bort. Detta pågår utan att omvärlden reagerar.Den kristna minoriteten har hamnat mittemellan denkurdiska , som håller sig gömd i bergstrakterna,och de turkiska regeringstrupperna.PKK tvångsrekryterar kristna unga män och armén görutrensningar i kristna byar, där man misstänker samröre medgerillan.De ständiga övergreppen har gjort att den kristnafolkgruppens antal sjunkit mycket drastiskt och i mångaområden finns bara spillror kvar av en ursprunglig kultur.Risken för en total utplåning av de kristna bedöms somuppenbar av organisationer som arbetar för de mänskligarättigheterna.Assyrierna/syrianerna har också stora problem att skaffasig arbete och bostad och får utstå en social nedklassning.Det finns andra brister i respekten för de mänskligarättigheterna i . Det gäller inte minst behandlingen avden stora kurdiska minoriteten.Situationen har inte förbättrats i ,snarare tvärtom, vilket rättegången mot ett antal kurdiskaparlamentariker tillhöriga DEP visat. Såväl kurder somsträvar efter en egen uttalad identitet som assyrier som villleva i fred i sina områden är hårt trängda i samband medmilitärens offensiv det senaste året.Någon beredskap för dialog har inte visats från denturkiska staten. Problemets lösning är militär enligt denturkiska regeringen. Det här leder till ett mycket stort lidandeför alla parter. Inget talar heller för att militära medel lösergrundproblemet om olika etniska minoriteters önskemål omatt få leva ut sin egen identitet.Resultatet är att MR-situationen är mycket allvarlig iTurkiet.Samtidigt söker den turkiska regeringen upprätthålla sågoda förbindelser som möjligt med EU och . teckna ett frihandelsavtal med, och fåmedlemskap i, EU.Sverige och EU bör ställa krav på länders uppförande närdet gäller demokrati och respekt för de mänskligarättigheterna, inte minst när det gäller inträde i EU. I dengranskningen bör behandlingen av den assyrisk/syrianskaminoritetens situation särskilt uppmärksammas.Sverige bör fortsätta att aktualiseraassyriernas/syrianernas situation i och numerOSSE. bör vidare ta upp frågan om brotten mot demänskliga rättigheterna i inom ramen för vårt EU-engagemang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om assyriernas/syrianernas situation iTurkiet.
mot · GI02U637 · 1995-01-25 00:00:00 — är ett i förhållande till sin storlek och betydelserelativt okänt land. I skuggan av och harIndonesien vuxit till utan jämförelse tredjefolkrikaste stat med över 180 miljoner invånare för attpassera 200 miljoner . Befolkningenberäknas uppgå till 265 miljoner. Den fornastormakten med vikande befolkning har ungefär150 miljoner invånare. tillhör desnabbt växande asiatiska ekonomierna med en genomsnittligtillväxt på över 5 %.Den forna holländska kolonin styrs sedanmitten av 60-talet av general , som tog makten i enkupp mot nationalistledaren . Även om denne ärvald som president är landet i praktiken en militärdiktatur,som sökt putsa på sitt skamfilade rykte. Inteminst under regimen på lyckadesIndonesien hjälpligt hålla undan kritiken mot bristen pådemokrati och respekt för mänskliga rättigheter.Alltsedan aktiva roll i den alliansfria rörelsenunder Sukarnos ledning har landet också i viss mån skyddatsfrån kritik från u-landshåll. Så sent som gjordeden sydafrikanske presidenten ett mycketkritiserat officiellt besök hos general forna kolonin har med brutal framfartannekterat delar av den omgivande övärlden. införlivades som och . På har härjat ett mer ellermindre öppet befrielsekrig, som hårdhänt tryckts ned av denindonesiska armén. Även har omfattandemilitära aktioner mot civila demonstrationer i Dili krävt många dödsoffer. BefrielserörelsenFretilins ledare har dömts till livstids fängelse.Men även bakom fasaderna i det mot omvärlden öppnareJakarta tar sig det öppna förtrycket vid behov brutala former.Fackliga organisationer har råkat ut föromfattande förtryck. Den redan tidigare begränsadepressfriheten har starkt beskurits . Mycket talarför att regimen drar åt tyglarna under generalensförmodligen sista år vid makten. Den internationella kritikenmot förhållandena i växer. Såväl före som efterAPEC-toppmötet i har denofficiella kritiken från varit omfattande. AmnestyInternational driver en världsomfattandeIndonesienkampanj.Mot denna bakgrund finns det anledning för den svenskaregeringen att ta ett samlat grepp över de svensk-indonesiskarelationerna. Ökad uppmärksamhet måste riktas mot detökande förtrycket och de omfattande övergreppen motmänskliga rättigheter. Svensk vapenexport bör ej ske tillIndonesien. Svenska u-landskrediter bör inte i någon formanvändas för projekt i . bör iinternationella fora aktivt driva Östra Timors rätt tillsjälvbestämmande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den allvarliga situationen förmänskliga rättigheter i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svensk vapenexport tillIndonesien,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska u-landskrediter tillIndonesien,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den indonesiska ockupationen avÖstra .
mot · GI02U638 · 1995-01-25 00:00:00 — -- republiken -- har kommit attframstå som ett föredöme då det gäller utveckling -- från ettu-land till ett modernt industrisamhälle, där befolkningenåtnjuter en förhållandevis hög levnadsstandard. Därtillkommer att successivt också utvecklats till endemokrati. Landet är en rättsstat, som garanterar mänskligafri- och rättigheter för sina medborgare. I nästan allaavseenden står därmed i bjärt kontrast till detkommunistiska fastlandet. är en värdig arvtagare tillden urgamla kinesiska civilisationen.Framgången för ekonomiska politik ochhandelspolitik har gjort till en betydande ekonomiskmaktfaktor och en av världens främsta handelsnationer --före . deltar också iflera olika internationella biståndsprojekt.Glädjande nog har också förbindelserna mellan Sverigeoch kommit att allt mer intensifieras. Handelsutbytetär stort -- omsättningen ligger på ca ,och är efter största handelspartner iAsien. har också visat ett särskilt stort intresse förutvecklingen i Baltikum.Utbytet av industri- och handelsdelegationer mellanSverige och har ökat. Det har också förekommitinofficiella besök på regerings- och myndighetsnivå.Exportrådets kontor i har en hög status medviseringsrätt och skattefrihet för personalen i likhet med vadsom gäller för ''normala'' diplomatiska representationer.Det är angeläget att på alla sätt fördjupa och stärkarelationerna mellan och . Ett sätt är att geTaiwans representationskontor i enlikabehandling av den som kommer vårt exportkontor iTaipei till del, dvs. bl.a. befrielse från inkomstskatt samtskattefri införsel av förbrukningsvaror. Det finns ingenanledning till att skulle inta en annan hållning änEU-länder som , , ochÖsterrike. Som nybliven EU-medlem bör även idetta hänseende anpassa sig till den praxis som utvecklatsbland unionens länder. Även medger nu befrielse fråninkomstskatt.Sverige bör även ställa sig positivt till Taiwansmedlemskap i olika internationella organisationer ochsamfund, främst i , där ju tidigarerepubliken var en av grundarna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om representationskontor iStockholm,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt stöd för Taiwansmedlemskap i och andra internationella organisationer.
mot · GI02U701 · 1995-01-25 00:00:00 — Det pågår just nu en diskussion om hur det nordiskasamarbetet skall se ut . Både samarbetetsorganisation och innehåll innefattas av diskussionen. Särskiltaktuell är frågan efter det att och sagt ja tillmedlemskap i den Europeiska unionen, medan däremotNorge har sagt nej. I denna situation är det enligt vår meningän mer viktigt att både befästa men också utveckla detnordiska samarbetet. Det nordiska samarbetetsadministrativa personal finns på två orter. I Köpenhamnligger Nordiska sekretariat och i Stockholmfinns presidiesekretariat. I dettasammanhang kan man ifrågasätta strategin att sprida ut sinakrafter och fördela dem i och , iställetför att kraftsamla på en ort.Göteborg har länge haft en god nordisk anknytning ochpraktisk erfarenhet av nordiskt arbete. Här kan t.ex. nämnasGöteborgs Universitets nordiska profil, , Folkliga Akademi,med sina stora nordiska samlingaroch Bok som samlar deltagare från helaNorden. Det finns också ett förslag i kulturutskottet iNordiska Rådet om att göra i tillNordens Hus. Staden har ambitionen att vara ett nordisktkulturcentrum och huvudstad.Till detta skall läggas att geografiska placeringgör den till en centralort för hela , en stor och centralhamn, en internationell flygplats med god kapacitet och enmycket god hotellkapacitet. har ocksåinternationellt rykte som konferens- och mässtad med storvana och erfarenhet. I med omnejd finns också ettinternationellt starkt näringsliv som kunde inbjudas attdeltaga i olika former. ligger väl till rentgeografiskt för alla deltagande parter och man skulle med ensådan placering också undvika debatten om vilken avhuvudstäderna som annars ansågs som mer lämplig än deandra.Göteborg skulle av ovan nämnda skäl vara en naturlighemvist för ett nystartat och effektiviserat nordisktsamarbete. Förslaget är därför att flytta Nordiska () och Nordiska (Kph) till , eller flytta ett eventuelltsammanslaget/samlokaliserat sekretariat till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att flytta Nordiska rådetspresidiesekretariat i och Nordiska ministerrådetssekretariat i till .