ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Sf617 · 1995-01-25 00:00:00 — Asylsökandes rätt till sjukvård trädde en ny förordning om statligersättning för flyktingmottagande i funktion. Dennaförordning innehåller bland annat ersättningen förasylsökandes sjukvårdskostnader (§32--38). Förordningen omfattar ersättningar förakutsjukvård av asylsökande över 18år, allmänsjukvård i jämlikhet med svenska minderårigasamt allmänsjukvård om sjukdomen inträffat underasylbehandlingstiden för person över 18 år.I allmänhet har dock landstingens insatser rört sig om''brandkårsutryckningar'' -- bristen på långsiktighet har varitfrapperande och genererat specialverksamheter som drivits iform av projekt. har tilliten till de ''generellaverksamheterna'' varit närmast dogmatiska. Landstingen harvarit förvånansvärt dåliga på att ta tillvara den kompetenssom de har.Konflikten för hälso- och sjukvårdspersonal och mångaengagerade personers moraluppfattning är att det blandmånga asylsökande finns patienter med mycket storavårdbehov som man känner att man enligt gällande lag intekan tillgodose. Barnen nås av en väl fungerandebarnhälsovård under förutsättning att de vistas påförläggning. Det är dock oklart hur det förhåller sig med barnsom är LMA-boende. Erfarenheter visar att familjer ellerenskilda som bor hos anhöriga eller vänner har ett stortvårdbehov. Därför kan det finnas skäl att anta att barn somvistas i den här formen av boende kan ha en rad icketillgodosedda vårdbehov. Det tycks vara invandrarverketsinofficiella attityd att LMA-boende valt en lägre servicenivå.En annan grupp som kan ha stora vårdbehov ärasylsökande som utsatts för svåra traumatiska upplevelser.Forskning visar att dessa patienters möjligheter tillrehabilitering påverkas av hur det tar tills de kommerunder vård. Dessa personer omfattas inte av lagen såvidaderas tillstånd inte är akut.Samhällsekonomiskt är det troligt att kostnaderna på siktblir högre pga uppdämda vårdbehov hos asylsökande. Attunderlåta insatser är att skjuta en kostnad framför sig ävenom vissa senare avvisas.En annat moraliskt dilemma är att avvisningar undersenare tid skett under en pågående behandling eller terapi.Trots att medicinsk personal protesterat har avvisningargenomförts. De medicinska frågorna måste få en störredignitet hos och dåhelhetsbedömningen av den asylsökandes skäl till PUT tas.Vi menar att asylsökande bör omfattas av samma rätt tillsjukvård som svenska medborgare. Vi är övertygade attsamhällskostnaderna blir lägre om samhället på ett tidigtstadium tar itu med psykiska och somatiska problem hosasylsökande. Vi menar dessutom att det bryter mot demänskliga rättigheterna att avbryta pågående medicinsk ellerterapeutisk behandling genom avvisning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att asylsökande omfattas av sammarätt till sjukvård som svenska medborgare,2. att beslutar att landstingen skall varahuvudman och att statliga schablonpengar betalas för atttäcka kostnaderna,3. att beslutar att ser över LMA-boendes vårdbehov i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att beslutar att inga avvisningar får verkställasunder pågående behandling eller terapi utfärdad avlegitimerad medicinsk personal.
mot · GI02Sf619 · 1995-01-25 00:00:00 — Den 31/1 1995 kommer invandrarförläggningen iKramfors att läggas ner.Ur kommuns synpunkt medför detta storaproblem med ekonomiska följder och ökad arbetslöshet.Nedläggningen bör också ses mot bakgrund av att en avförutsättningarna vid anläggningens iordningställande ochtillkomst var att ett nytt 10-årigt avtal skulle träffas mellanparterna. När hyresavtalet skrevs kom det att omfatta endast5år.I dag finns i många flyktingar med tillfälligtuppehållstillstånd. De väntar att det skall bli fred i derashemländer och att de skall kunna återvända.Det erkänns allmänt att överföring och utveckling avkunskap är den effektivaste biståndsinsatsen i u-land. utbildning som en av sina tre viktigasteuppgifter. Men för att kunskapen skall kunna överföras tillde behövande länderna på ett konstruktivt sätt krävs att denförmedlas av personer med ingående kännedom om såvälden aktuella tekniken som den socialkulturella miljöntekniken skall inplanteras i.Bland våra flyktingar och invandrare finns dessa personermed denna unika kompetens. Genom att på ett konstruktivtsätt engagera dem i biståndsarbetet har vi en unik chans attgöra en positiv insats av både bistånds- ochinvandrarpolitiken.Kramforsanläggningen är en mycket välskött och braanläggning i fin miljö som skulle fungera utmärkt somrepatrieringsanläggning. har ett väl utbyggtutbildarnät. Där ingår resurser som Hola folkhögskola,, Nordviks lantbruksskola, AMU-Center,Länstekniskt Center i m.fl.Medborgarna i (ca 24 000) har under hela tidenförläggningen legat i kommunen bemött flyktingarna på ettmycket trevligt sätt. Flyktingantalet har uppgått till ca1 500. Den sociala miljön är alltså god.Det är nu angeläget att åstadkomma en tydligare kopplingmellan flyktingpolitik och biståndspolitik. Invandrar- ochflyktingpolitiska utredningen ska bland annat se övermöjligheterna att åstadkomma detta. I det sammanhangetskulle man kunna starta en försöksanläggning omgående iKramfors som skulle kunna vara referensobjekt ochutvecklingsanläggning för utredningen om repatriering avflyktingar.Allt finns: Lokaler, kontor med datautrustning, personal,utbildarnät, god social miljö, moderna lägenheter, godkunskap i invandrarfrågor, samt en politisk vilja attgenomföra projektet.Avvecklingskostnaderna för anläggningen i ärmycket höga. Dessa pengar skulle kunna användas bättre föratt starta en repatrieringsanläggning på försök. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en repatrieringsanläggning.
mot · GI02Sf623 · 1995-01-25 00:00:00 — Sfi-undervisningen (Svenska för invandrare) har idagkommunerna ansvaret för.En del flyktingar och invandrare kan tillgodogöra sigsvenska språket via Sfi-undervisningen. Men mångaflyktingar kommer från områden och länder där de ärovana vid teoretisk inlärning och där många är analfabeter.Sfi-undervisningen leder för dessa flyktingar/invandraretill mycket långsamma och begränsade framsteg i inlärningav svenska språket. Risken är att de aldrig kommer in påarbetsmarknaden och kan visa vad de kan utföra i praktisktyrkesarbete.Det finns därför anledning att öppna andra möjligheter föratt ge stöd till invandrarnas språkundervisning än vad dagensregler tillåter.En sådan form skulle kunna vara att inom AMS-ram, somkomplement till Sfi-undervisningen ge arbetsgivareekonomiskt stöd för att ge språkhandledning i direktanslutning till praktiskt yrkesarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som komplement till sfi-undervisningen ge handledningsersättning till arbetsgivaresom anställer och handleder invandrare/flyktingar i detpraktiska yrkesarbetet.
mot · GI02Sf624 · 1995-01-25 00:00:00 — finns ett invandrarinstitut i , men detta haringen speciell profil för minderåriga och ungdomar. Detfinns dock skäl att särskilt uppmärksamma invandrarbarnenssituation, och samla detta kunnande i ett och ungdomar. Detta kan eventuelltorganiseras inom annat lämpligt organ/myndighet, men börinnehålla:Datacentra, insamling av all nationell ochinternationell data om invandrarbarn, specialiserade omsituationen i Sverige.Erbjuda professionellservice/information till myndigheter och organisationer.Stimulera och organisera kurser, seminarier och diskussionerangående invandrarbarnens verklighet och deras situation iSverige.Genomföra informationskampanjer ominvandrarbarnens roll i samhället, deras aktiviteter, problemoch möjligheter.Bidra med initiativ/idéer för att ökamöjligheterna för våra invandrarbarn/ungdomar att deltagaaktivt i det svenska samhällslivet.Studera olikainstitutioners roll i invandrarbarnens integrering i detsvenska samhället.Erbjuda kurativ hjälp/stöd tillinvandrarbarn och -ungdomar.Regeringen har beslutat tillsätta en kommitté somnärmare skall belysa frågor kring integrationen avinvandrare. Barnens situation är en viktig del av deras arbete,då och integrationen är deras framtid. Det är lämpligtatt utredningen får i uppgift att också titta närmare påmöjligheten att inrätta ett ochungdomar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett ochungdomar.
mot · GI02Sf625 · 1995-01-25 00:00:00 — Insatser i invandrartäta områden I regeringens proposition 1994/95:100 bilaga 11,, finns anslag D 12 som är avsett för särskilda insatser i invandrartätaområden. Enligt propositionen är dessa medel i första handavsedda för insatser i storstadsområden med högkoncentration av invandrare och syftet skall vara att stärkakompetensen hos och minska arbetslösheten bland deboende i dessa områden. Därtill skall medlen bidra till en godsocial utveckling och motverka utanförskap.Medlen skall vidare enligt propositionen ställas tillregeringens förfogande och fördelas på insatser avprojektkaraktär i första hand i kommunerna befolkningssynpunkt är län det snabbastväxande i landet och är rikets fjärde störstakommun. Närheten till och det expansivamälardalsområdet gör attraktivt som bosättningsortockså för många invandrare. I kommun finns i dagi huvudsak tre bostadsområden med stor och ökandesegregation genom kraftig omflyttning och hög andelinvånare med utomnordisk härkomst och flyktingbakgrund.Andelen övriga resurssvaga hushåll är också hög i dessaområden. Som exempel kan nämnas att det i ett av dessaområden finns två kommunala förskolor med 85 procentrespektive barn med utomnordisk härkomst. Isamma områdes skola har av elevernautomnordisk härkomst.Vi vill mot bakgrund av ovan gjorda beskrivning göraregeringen uppmärksam på dessa förhållanden och behovetav insatser i kommun för att minska arbetslöshet,utanförskap och bidra till en social utveckling i invandrartätaområden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om särskilda insatser i invandrartätaområden i kommun.
mot · GI02Sf626 · 1995-01-25 00:00:00 — Vi har i två andra motioner 1994/95:Sf602 och1994/95:Sf608 av m.fl. (m) föreslagit enlång rad förändringar på det flyktingpolitiska området.Förslagen har bl.a. handlat om att strama upp dennuvarande utlänningslagstiftningen. Vi har också diskuteraten ram för det totala antalet invandrare per år.De förslag som vi presenterat i de båda motionerna innebäratt anslag D.Invandring bör kunna minska med utöver vad regeringen föreslår iminskning för /96.Regeringen föreslår ett nytt anslag under anslag D.Invandring. Anslaget som är på /96 skall användas för särskilda insatser iinvandrartäta områden. Mot bakgrund av det allvarligastatsfinansiella läget avvisar vi denna utökning av statenskostnader. Vi tror inte heller principiellt att ett engångsanslagsom det föreslagna löser de grundläggande problem som oftaåterfinns i miljonprogrammens bostadsområden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att under anslaget D. Invandring för budgetåret1995/96 anvisar ett i förhållande till regeringens förslagminskat anslag med 1500000000kr i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att under anslaget D 12. Särskilda insatser iinvandrartäta områden för /96 anvisar ett iförhållande till regeringens förslag minskat anslag med 125000000kr i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02Sf628 · 1995-01-25 00:00:00 — Bristande språkkunskaper gör det svårt för mångainvandrare att få in en fot i arbetslivet. Därför ärarbetslösheten, särskilt i vissa invandrargrupper, avsevärthögre bland invandrare än bland genomsnittet.Även de som förvärvsarbetat kan få problemutan tillräckliga kunskaper i det svenska språket.Erfarenheterna visar att långtidssjukskrivna invandrare harsvårt att komma tillbaka till arbetslivet av det skälet.Rehabilitering av långtidssjukskrivna är ett arbete somkräver mycket, både i kunskap, vilja och fantasi av både densom är sjukskriven och den tjänsteman hosförsäkringskassan som är samordnare av de olikarehabiliteringsinsatserna.När det gäller långtidssjukskrivna invandrare utgör intesällan bristande svenskkunskaper ett grundläggande hinder irehabiliteringen. Det är inte acceptabelt. Invandrare bör hasamma förutsättningar till rehabilitering under sjukskrivningsom andra.Vår slutsats är att det krävs en kraftig satsning påutbildning, framför allt i det svenska språket, för attförhindra att invandrarna utvecklas till ett permanent B-lagpå arbetsmarknaden. Det handlar inte nödvändigtvis bara ommer resurser i form av fler lärare och undervisningsresurser.Lika viktigt är att undervisningen anpassas för att underlättainträdet på den svenska arbetsmarknaden. De senaste årensförändringar av vuxenlärarutbildningen bör ses över.För närvarande görs en översyn av invandrarpolitiken. I detsammanhanget är det viktigt att studera ovan nämndaproblem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenskundervisning för invandrare irehabiliteringssyfte m.m.
mot · GI02Sf633 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringen har beslutat att utreda huruvida praxis iflyktingpolitiken i alla avseenden står i överensstämmelsemed . Vi välkomnar detta initiativ ochutgår ifrån att om det visar sig föreligga brister i dettahänseende, regeringen skyndsamt vidtar åtgärder för attavhjälpa dessa. Vi vill med denna motion aktualisera enmotsvarande utredning angående efterlevnaden avtortyrkonventionen. Det föreligger enligt vår mening behovav en ingående analys på detta område.Vi vill peka på ett par förhållanden som särskilt börgranskas i detta sammanhang.a) Det förekommer fall där flyktingstatus nekas denasylsökande med motiveringen att tortyren har skett iförfluten tid. Det är emellertid ett ytligt betraktelsesätt.Tortyr skapar ofta bestående trauman. Den kan inteförträngas eller glömmas bort. Att bli återsänd till den platsdär tortyren genomförts och där torterarna finns kvar kandärför framkalla svår ångest och välgrundad fruktan.b) Det förekommer att den tortyrskadades berättelsemisstros därför att inga fysiska men av tortyren kan uppvisas.Men systematisk tortyr behöver inte nödvändigtvisefterlämna några synliga ärr. Däremot efterlämnar den alltidmentala skador. Dessa kan reaktiveras i situationer sompåminner om den som upplevts i samband med tortyren.Risken för att råka ut för sådana påminnelser är stor om dentortyrskadade tvingas återvända till den miljö som han flyttifrån. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om begäran av en utvärdering av praxis iasylärenden där tortyr åberopas.
mot · GI02Sk301 · 1995-01-25 00:00:00 — Avdrag för förluster på grund av brott Vid en uppmärksammad dom i regeringsrätten den 29 mars1994 förvägrades en butiksägare avdrag för en rånförlust på575 . Hade det varit en bank skulle avdrag hamedgivits då förlusten i detta fall skulle kunna klassificerassom driftskostnad.Det som gör domen absurd, och mot allmänträttsmedvetande stötande, är att butiken inte baraförvägrades avdraget utan att man dessutom tvingas betalasåväl moms som inkomstskatt på det belopp som man alltsåberövats genom rån. Man kan ha förståelse för ombutiksinnehavaren uppfattar detta som ännu ett rån ochfrågan inställer sig om det lönar sig att polisanmäla brottet.Statens uppgift måste vara att värna den enskilde mot brott.I de fall staten misslyckas med detta är det otillständigt attkräva den för brottet utsatta på skatt. För att vinna förståelseför skatteregler krävs att staten ger signaler som är tydligaoch så utformade att de kan vinna respekt hos allmänheten.Det ovan relaterade fallet visar på motsatsen.Fyrklöverregeringen tillsatte enutredning med uppdrag att se över kapitalförlustbegreppet.Utredaren skulle också se över bestämmelserna om avdragför s.k. organisationskostnader och andra utgifter som har attgöra med förvärv, utvidgning eller förbättring av enförvärvskälla. Utredningen ska vara klar före utgången av1995.Enligt min uppfattning måste lagstiftningen förändrassnabbt. Utredaren bör alltså lämna förslag i den delav utredningsuppdraget som avser avdragsrätt förkapitalförluster. Regeringen bör sedan skyndsamtåterkomma med lagförslag som kan träda ikraft redan den 1juli 1995. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i kommunalskattelagen att avdrag kan medges förkapitalförluster vid rån.
mot · GI02Sk302 · 1995-01-25 00:00:00 — Våra gällande regler för beskattning av tjänstebilar ärutformade på ett sätt som ger samma förmånsvärde ochdärmed kostnad för tjänstebilsinnehavaren oavset omhan/hon kör 50 eller 5 privat. För nya bilar (1994:årsmodeller --1995) beräknas förmånsvärdet som 0,7basbelopp + av nybilspriset, dock max och minst32 % av nybilspriset.Det är alldeles uppenbart att detta system medför atttjänstebilsinnehavarna kör mer privat än vad fallet skullevara om det fanns någon form av rörlig kostnad för dennakörning. Förutom de negativa miljökonsekvenser detta förmed sig finns det också industripolitiska skäl som talar emotnuvarande tjänstebilsbeskattning. I en rapport''Energianvändningen i , ett internationelltperspektiv'' presenterad av ,konstateras att har ett av de mest bränsleintensivabilbestånden i . Detta kan till viss del förklaras medoljepriskraschen 1986, som minskade intresset för attutveckla en energieffektiv fordonspark.Alla världens länder funderar nu över hur man ska kunnauppfylla den klimatkonvention som undertecknades i Rio.När det gäller åtgärder i trafiken, den enda sektor därkoldioxidutsläppen fortfarande ökar inom , finns tremöjligheter: att begränsa bilismen, odla och övergå tillbiobränsle och sänka bilarnas bränslekonsumtion. Det förstamöter motstånd överallt, det andra harkapacitetsbegränsningar men det tredje visar stora tekniskamöjligheter. Enligt ett kristdemokratiskt synsätt är enkombination av alla tre alternativen nödvändig.USA:s vice president annonserade för sedanatt överkapaciteten inom den militäraforskningsverksamheten, ,ställs till bilindustrins förfogande i ett projekt som ska sänkanya bilars bensinförbrukning till en tredjedel -- från0,9 till /mil för en stor amerikansk bil. Citroe n harvisat en något mindre bil på som drar 0,27liter/mil vid en körning . Både Volvooch har på sina testbanor varianter av sina nuvarandemodeller som drar under /mil. Bilar som, liksomderas lastbilar alltid har gjort, utnyttjar avancerad teknik föratt sänka bränsleförbrukningen istället för att ökaprestandan.Att som enda land i världen fortsätta med ett system somgör att hälften av alla nya bilar säljs till människor som intebetalar sin bensin ger helt fel signaler. Systemet straffarskattemässigt ut bilar med dyr teknik som sänkerbensinförbrukningen. Det kommer att bli omöjligt att uppnåvåra egna koldioxidmål utan att kraftigt inskränka trafiken.Vidare kommer vår bilindustri att få allt svårare att hävdasig på en internationell marknad där sänkt bensinförbrukningblir ett allt viktigare försäljningsargument.Mot bakgrund av ovanstående förespråkar kds ett systemför beskattning av tjänstebilar där tjänstebilsinnehavarenbetalar för all privat bensin i utbyte mot en sänkning avförmånsvärdet. Det skulle exempelvis kunna utformas så atttjänstebilsinnehavaren skriver reseräkningar för de mil somkörs i tjänsten och då skattefritt kan erhålla ersättningmotsvarande bensinkostnaden enligt lämplig schablon. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en miljörelateradbilförmånsbeskattning.
mot · GI02Sk304 · 1995-01-25 00:00:00 — I det svenska skattesystemet utgår det bl.a. skatt påfastigheter. Principen att beskatta fastigheter kan diskuteras,men får väl sägas vara allmänt accepterad i . Dock ärfastighetsskattens storlek ett alltid lika aktuelltdiskussionsämne -- inte minst med tanke på den nyligenbeslutade höjningen fr.o.m. dåfastighetsskatten för småhus höjs från till 1,7procent av taxeringsvärdet.Underlaget för statlig fastighetsskatt är såväl värdet påbyggnad som mark. I de flesta fall är inte detta någotkontroversiellt -- för de fall där både byggnad och markinnehas med äganderätt. Men i de fall då marken innehasmed tomträtt uttages enligt min uppfattning fastighetsskattenpå ett felaktigt sätt. utgår fastighetsskatt även påtomträttsmark som tomträttsinnehavaren inte äger utan hyrt.ex. av en kommun. Det är helt i sin ordning attfastighetsskatt utgår för byggnad på tomträttsmark -- meninte på mark. Det är en helt orimlig princip att betala skattför fast egendom man inte äger! Fastighetsskatt ska såledesinte tas ut av tomträttsinnehavare för tomträttsmark.Fastighetsskatten bör istället tas ut av den som äger markenoch när det gäller tomträtt så är det vanligen respektivekommun.Tomträttsinstitutet är relativt vanligt i kommunerinte minst i storstadskommuner. I finnsinte mindre än 26 000 tomträtter, de flesta är småhus. Det innebär att det ärett stort antal hushåll som berörs av fastighetsskatt påtomträttsmark. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fastighetsskatt på tomträttsmark.
mot · GI02Sk305 · 1995-01-25 00:00:00 — Skatteavdrag för donationer till ideella ändamål Med den fortgående förändringen av kapitalmarknadenborde man överväga att även i skapa ökat incitamentför enskilda donationer till ideella ändamål som t.ex.forskning m.m.I länder med utvecklad tradition för små och storadonationer till ideella ändamål, även under donators liv, harprivata initiativ gjort sig gällande i stor utsträckning inomområden som i varit i praktiken exklusivt förbehållnastaten och kommunerna. I länder som t.ex. , ,samt i flera EU-länder är enskilda donationer tillideella ändamål av mycket större betydelse än i vårt land. Enförutsättning för den utvecklingen har varit att skatteavdragkan göras för donationer till sådana ändamål. Det finnsmånga exempel på lysande resultat av sådana privata initiativsom har lett till genombrott inom för samhället angelägnaområden. Dessa initiativ har ofta kompletterat statens ochkommunernas av praktiska skäl något mer stelbenta och oftatraditionella satsningar.Undertecknade föreslår att förutsättningarna för att även iSverige möjliggöra skatteavdrag för donationer, bidrag ochgåvor till ideella ändamål utreds. En sådan förändring iskattelagen kunde genomföras successivt, vilket gör detmöjligt att löpande studera effekterna.I utredningens uppdrag bör ingå att belysa konsekvensernaför statens och kommunernas skatteinkomster samt omstatens och kommunernas egna bidrag till sådana ändamål ivissa fall kan minskas för att kompensera eventuellaskattebortfall. Vidare bör begreppet ideella ändamåldefinieras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda förutsättningarna för avdragpå skatt för donationer till ideella ändamål, forskning m.m.