ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02N255 · 1995-01-25 00:00:00 — I har gruvbrytning pågått . Det innebär också att stora mängder avfall harproducerats. Ofta blir av det brutna berget avfall. Detta gruvavfall utgör i dagett stort miljöproblem. Gruvavfallet i innehållerbland annat koppar, zink, aluminium, bly, kadmium ocharsenik.När gruvavfallet deponeras öppet är risken förmetallutlakning och försurning ett stort miljöproblem somkan förorsaka allvarliga konsekvenser för djur- och växtliv.Vid starkt sura och metallhaltiga lakvatten kan akut toxiskaeffekter uppstå.Under perioden 1940--1977 pågick malmbrytning iAdakfältet och bröts malm.Malmen anrikades i anrikningsverket --1977. Avfallet, dvs. anrikningssanden, deponerades i ettsandmagasin som innehåller sand.Hela området i behöver efterbehandlas för attförhindra oacceptabel metallutlakning. Framför allt är detrisken för utlakning av arsenik som gör att det inte finnsnågon efterbehandlingsmetod som skulle kunna tillämpas iAdak. Forskning pågår inom gruvforskningsområdet, menden bedöms inte kunna leda till kunskap som kan lösaproblemen i Adak.Adak utgör ett exempel på den miljöskuld som vi byggtupp . Utan en tanke på att vi måste brukanaturens resurser på ett långsiktigt uthålligt sätt har vi skapatproblem som vi kanske inte kan bemästra. Den nationellamiljöskulden beräknas till minst 300 miljarder kronor.Det är av yttersta vikt att satsa nödvändiga resurser på atthitta metoder att hantera gruvavfallet innan en miljökatastrofav oanade dimensioner uppstår. En utgångspunkt skulle varaatt söka metoder att utvinna de metaller som finns kvar.Oavsett den strikt ekonomiska lönsamheten i ett sådantprojekt är det meningsfullt ur ett samhällsekonomisktoch ekologiskt perspektiv.Staten ägde och disponerade fyndigheten i , gruvandrevs genom ett legodriftsavtal och senare entreprenadavtalav . för statens gruvegendomlades ner är ansvaret för avfallet vid Adakgruvan överflyttattill . Det är vår uppfattning att alla nödvändigaresurser måste satsas på att finna metoder att hantera avfalleti . måste få ett särskilt anslag fördetta.Sanera gruvavfallet i GarpenbergSamma problem som finns i finns också iGarpenberg, . Gruvavfallet i har iinternationella bedömningar klassats bland de allvarligastekällorna till miljöskadliga utsläpp till . Gruvansverksamhet har utvidgats och uppvisar nu god lönsamhet.Avfallsmängderna ökar. Mot den bakgrunden är det destomärkligare att saneringen ännu inte påbörjats i större skala.Vänsterpartiet har tidigare tagit upp problemen iGarpenberg i riksdagsmotioner -- senast i motion1992/93:N277. har dock inget nämnvärt positivthänt. Inte minst ur sysselsättningssynpunkt är det angelägetatt arbetet med sanering kommer i gång. böruttala att det är angeläget att saneringsarbetet av gruvavfalli påbörjas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anslå särskilda medel tillNUTEK för att hitta metoder att sanera gruvavfallet i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det är angeläget attsaneringsarbetet med gruvavfall i snarastpåbörjas.
mot · GI02N256 · 1995-01-25 00:00:00 — är ett stort gruvlän och gruvdrift harpågått i länet . Gruvbrytningen ger upphovtill stora avfallsmängder. Ofta blir av den brutna malmen avfall.Gruvavfallet utgör ett stort miljöproblem genom urlakningav metaller och försurning. Lakvattnet innehåller bl a koppar,zink, aluminium, bly, kadmium och arsenik som kanmedföra allvarliga biologiska konsekvenser för djur- ochväxtlivet i vattendragen. Vid starkt sura och metallhaltigalakvatten kan man få akuta förgiftningseffekter men detallvarligaste problemet på lång sikt är vissa metallersförmåga att ackumuleras i organismerna.Brytningen i Adakfältet pågick --1977 och omfattade malm. Avfallet frånanrikningsverket deponerades på ett sandmagasin sominnehåller ca sand. Staten ägde ochdisponerade fyndigheterna i . drevverksamheten genom ett legodriftsavtal och senare ettentreprenadavtal. är ansvaret för lagt påNUTEK, sedan lagts ner.Hela området i behöver efterbehandlas för attförhindra oacceptabla metallutsläpp. harefterbehandling av det före detta industriområdet påbörjatsoch kommer att i huvudsak avslutas . Påsandmagasinet har dock ingen efterbehandling utförts. Ettförslag till efterbehandlingsmetod presenterades i oktober1992. Modellberäkningar visade dock att ett genomförandeskulle medföra ett kraftigt ökat läckage av arsenik. Motbakgrund av detta kunde inte efterbehandlingen genomföras.Sandmagasinet i kan sägas vara unikt därför att detinnehåller mycket arsenik i jämförelse med andrasandmagasin i landet. finns inte någonefterbehandlingsmetod framtagen som skulle kunnatillämpas i . Forskning pågår inom gruvavfallsområdetoch bl a driver ett sådant program.Bedömningen är dock sådan att resultaten från dennaforskning inte kommer att leda fram till sådan kunskap attdet löser problemen med den höga arsenikhalten som finnsi sandmagasinet i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående avfallet från gruvbrytningen iAdak samt om uppdrag till .
mot · GI02N257 · 1995-01-25 00:00:00 — När flera banker stod på konkursensbrant och hela det svenska betalningsväsendet var hotat,inrättades bl a besluta om statligtstöd till de banker som var i akut ekonomisk kris.Krisen i bankväsendet berodde på slapp kreditprövning,bristande förmåga att rätt värdera bl.a. fastigheter och intesällan bristande kompetens i företagsledningen. Det totalastödet uppgick till ca . Ett belopp sombelastat statsbudgeten och därmed skattebetalarna direkt.Nu är bankkrisen övervunnen och därför är det angelägetatt så snabbt som möjligt återvinna de pengar som statengenom slussat in i bankväsendet.Samtidigt är det viktigt att förebygga inför eventuella nyakriser och inrätta en insättargaranti för bankkunderna.Regeringen bör därför ges i uppdrag att skyndsamt utredahur bankstödet kan återvinnas och en insättargarantiutformas, för att därefter förelägga ett sådantförslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om insättargaranti för bankkunder.
mot · GI02N258 · 1995-01-25 00:00:00 — Den borgerliga regeringen inledde ett föredömligtavregleringsarbete på många av samhällslivets områden ochtillsatte för den skull en avregleringsdelegation.Att mönstra ut föråldrade, överflödiga eller eljest uttjäntalagar och förordningar tar i vårt genomreglerade samhälledock och den förra regeringen hann bara inleda dettaviktiga arbete.Onödig detaljreglering och tidsöverspelad lagstiftninghindrar inte sällan en god utveckling och medför oftaomotiverade samhällsutgifter. Sådan lagstiftning börfortlöpande utrangeras. Förenklingar, där så kan ske, ochavbyråkratisering bör snarare vara ett vägledande riktmärke.Lagarna är inom många områden -- t.ex. skatte-,byggnads- och miljölagstiftningen -- luddiga, snåriga ochbildar ett svåröverskådligt lappverk. , entydiga ochnågorlunda bestående lagar som medger planering ochförutseende hos dem som har att leva efter dem är ettgrundläggande krav som kan ställas på varje anständigträttssamhälle. Å andra sidan ställer ett modernt samhälleskomplicerade mekanismer lagstiftaren inför betydandelagtekniska svårigheter. En stående avregleringsdelegationtorde dock ha tillräckligt med arbetsuppgifter för flera årframöver. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortlöpandeavregleringar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta enavregleringsdelegation med uppgift att gallra ut föråldrade,överflödiga eller eljest inaktuella lagar och förordningarsamt att i övrigt föreslå förenklingar, förtydliganden ochförbättringar av aktuella regler.
mot · GI02N260 · 1995-01-25 00:00:00 — Nyföretagarlån till kooperativa företag och föreningar har normalt ekonomiskförening som företagsform. Ekonomiska föreningar är oftaen lämplig företagsform vid t ex lokala initiativ förlandsbygdsutveckling, personalgruppers avknoppning frånoffentlig sektor, gemensamma miljöinitiativ inom vårdeneller i andra sammanhang där man vill bedriva ekonomiskverksamhet tillsammans under demokratiska former.Ekonomisk förening är en mycket användbarföretagsform. Den kännetecknas av att den är demokratisktuppbyggd då varje medlem har en röst. Det finns inte någongräns för minimikapital. Däremot krävs tre fysiska ellerjuridiska personer som medlemmar. Därför beskrivsekonomisk förening som en personalassociation. är en juridisk person.I samband med RRVs utvärdering av det statliga stödet tillkooperativa utvecklingscentrum redovisades en översiktligberäkning att startades 300 nya kooperativa företagmed cirka 1300 arbetstillfällen. Omsättningen i dessakooperativa företag kan beräknas till en halv miljard kronorom året.De som startar kooperativa företag är i huvudsak kvinnor,i vissa fall . Huvuddelen finns på landsbygdenoch i glesbygd, många kooperativa nystartare ärarbetshandikappade.Föreningar är inte berättigade att söka de av riksdagenbeslutade s k nyföretagarlånen från Industri- ochnyföretagarfonden. Nyföretagarlån kan endast beviljas till attstarta verksamhet i form av aktiebolag. Denna regel stridersannolikt mot EUs regler om konkurrensneutralitet.Den kooperativa företagsformen tar tillvara människorsresurser och kreativitet och mobiliserar därigenom inte minstmänniskor i glesbygd. Den kooperativa företagsformen bördärför i stödhänseende behandlas lika som andraföretagsformer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag som möjliggörför ekonomiska föreningar att kunna beviljas nyföretagarlån.
mot · GI02N262 · 1995-01-25 00:00:00 — Exportkrediter för export till öst För att klara den demokratiska uppbyggnaden av Rysslandoch övriga öststater krävs att dessa länder klarar en övergångtill marknadsekonomi och demokrati. Därför är det viktigtatt länderna får igång sin industri och handel som i sin turkan ge respektive land värdefulla exportintäkter. Detta är utmaning som kräver omvärldens stöd.En mängd svenska företag har produkter som på etteffektivt sätt kan hjälpa länderna i öst att ta till vara sinainhemska resurser. Som exempel kan nämnas HägglundsDrives i och Sunds Defibrator i Sundsvall.Hägglunds Drives har samarbetat medinstitut och företag i om utveckling av utrustningför utvinning av olja och gas. Utrustningarna har storbetydelse för effektiviseringen av produktion avolja och gas genom förbättrat underhåll. Ett företag somHägglunds Drives bl.a. samarbetar med är en före dettamilitärindustri som konverterar till civil produktion.En effektivare utvinning av olja och gas ökarmöjligheterna för att få in värdefulla exportintäkteroch därigenom förbättra sin ekonomi. En sådan utvecklingmåste vara av stort värde inte enbart för och övrigaöstländer utan också för den ekonomiska utvecklingen ochstabiliteten i övriga delar av Europa.Hägglunds Drives har levererat ettantal ''Draw Work'' i de s.k. Workover Riggar. För fortsattleverans krävs en rimlig exportfinansiering och attHägglunds Drives beviljas exportkrediter avExportkreditnämnden, EKN. Företaget har också ansökt omgarantier hos i som uttalat att de ställer sigpositiva under förutsättning att EKN ställer upp medexportkrediter. Därför bör direktiven till EKN ändras så attde får möjlighet att bevilja exportkrediterför export av s.k. Workover Riggar.Intresset för projektet är mycket stort i . Detskapar arbetstillfällen i såväl som . Under1994 så hade order som uppgick till 40miljoner men leverans kunde ej ske på grund av uteblivnaexportkrediter. Sunds Defibrator i är också ettföretag som exporterar maskiner till men som förökad export behöver exportkrediter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om exportkrediter till och övrigaöststater.
mot · GI02N263 · 1995-01-25 00:00:00 — Rätt till kreditupplysningskopior m.m. I avgivaslutbetänkande (SOU 1993:110) föreslås bl.a. attkreditupplysningslagen skall gälla alla företag som bedriverkreditupplysningsverksamhet utan undantag.Utredningen föreslog också att reglerna om banksekretessinte skall hindra att uppgifter om kundernas krediter lämnasut till kreditupplysningsföretag. Likaså föreslogs attnäringsidkare och näringsanknutna fysiska personer skall fåsamma rätt till kreditupplysningskopior och s.k.beställaruppgifter som privatpersoner nu har.Vi delar i nu berörda avseendenKreditupplysningsutredningens bedömningar och anser attförslagen bör genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätt att erhålla kreditupplysningskopioroch s.k. beställaruppgifter.
mot · GI02N264 · 1995-01-25 00:00:00 — Under anslaget C 10. geologiska undersökningar,i proposition 1994/95:100 bilaga 13 föreslår regeringen attde övergripande mål som gäller för perioden1991/92--1995/96 bör ligga fast utom såvitt avser delångsiktiga produktionsmålen för geologisk undersökning påland och maringeologisk undersökning. Målåret för denlandbaserade systematiska undersökningsverksamheten börändras till 2022 och tas bort för den maringeologiskaverksamheten.Havsrättskonventionen, som ratificerat, gerSverige rätt till naturresurser inom den ekonomiska zonen,men den ställer också krav på landet att övervaka miljön. Iflera regionala konventioner har också förbundit sigatt övervaka havsmiljön. Överger vi nu bottenkarteringaröverger vi inte då också möjligheten att på ett effektivt sättövervaka havsmiljön? Hur ska vi utan karteringar kunnaförstå, lära och få kännedom om de processer som ärverksamma där? SGU har utfört ett mycketförtjänstfullt arbete med karteringar till havs. Men stora delarav återstår att undersöka liksom stora delar avÖstersjön.Regeringen skriver att det huvudsakligen är inventering avlandets sand- och grusresurser somundersökningarna gäller. Då bortser man ifrån att värdet avdenna kunskap kan utnyttjas från miljösynpunkt, fisket ochhavsforskningen i allmänhet.Föroreningarna som tillförs våra kustvatten hamnar förreller senare i bottensedimentet och påverkar organismernadär. Det sker en cirkulation upp i vattenmassan som i sin turpåverkar mjukbottnarnas lera och sand. Kunskapen omstabila bottnar (sedimentationsbottnar) och rörliga sådana(erosionsbottnar) är nödvändiga för att förstå transporter ochutbyten i havsmiljön. Det är också en kunskap som behövsvid kommunernas planering av kustområden. Vi harnaturligtvis förståelse för att det handlar om resurser menställer oss ändå frågande till om avvägningen är den rätta.Regeringen konstaterar själv att en nedläggning kommeratt medföra vissa negativa samhällseffekter, som är svåra attuppskatta konsekvenserna av. Vi befarar att resultatet blirmycket negativt. Vi anser att vi måste ha råd att satsa på enbra miljö. Det innebär också att ett antal människor förlorarsina arbeten. Det kostar också pengar. Eftersom inga beloppär nämnda i förslaget om att avyttra undersökningsfartygetså anvisar vi inga medel. Däremot uppmanar vi regeringenatt än en gång fundera över konsekvenserna av att lägga nerden maringeologiska undersökningsverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om maringeologiska undersökningar.
mot · GI02N265 · 1995-01-25 00:00:00 — Stöd till rådgivning för nya kooperativa företag Via bl.a. Kooperativa Utvecklingscentra lämnas vid sidanav gratis rådgivning tillmedborgare som vill starta egna företag. Kooperativautvecklingscentra arbetar enbart med små företag sometableras, drivs och ägs av flera personer gemensamt, dvs.kooperativt.Rådgivningsverksamheten har visat sig vara effektiv iförhållande till ett blygsamt stöd till gratis rådgivning frånstatens sida. Under det statliga /95 fördelasenbart till 19 Kooperativautvecklingscentra, LKU, i landet.Riksrevisionsverket, , gjorde 1993 en utvärdering avstödet till Kooperativa utvecklingscentra (F 1993:23). Idenna utredning konstaterades att LKU:na bidrar till attskapa arbetstillfällen, ofta i glesbygd. ''En försiktigberäkning visar att LKU varit med om att starta 300nya kooperativa företag. Dessa ger i sin tur åtminstone 1 300 nya arbetstillfällen, varav en del nyskapade. ''Utredningen konstaterar vidare att kostnaden perarbetstillfälle är tillfredsställande låg generellt sett.Kooperativa utvecklingscentra har existerat i Sverigeunder en tioårsperiod och har utvecklatsin rådgivning och också kunnat dra slutsatser avutvecklingen inom de kooperativa småföretag som startatsoch drivits . LKU-rådgivningen går i storutsträckning till icke-traditionella företagare. Kvinnorkänner sig tilltalade av att driva företag med plattaorganisationer och likvärdig insyn för anställda. Anställdainom omsorg och sjukvård har också tagit till sig formen ochi många fall utvecklat densamma.Stödet till rådgivningen har emellertid inte utvecklats ochmotsvarat efterfrågan på densamma. Formen ''kooperativ''förekommer inte heller på lika villkor hos andrarådgivarparter. Medborgare som startar ekonomisk föreninghar inte tillgång till nyföretagarlån, och arbetsförmedlingarhar avslagit ansökningar på starta-eget-bidrag på grund av attansökarna avsett starta nämnda företagsform. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rådgivning till kooperativa företag.
mot · GI02N277 · 1995-01-25 00:00:00 — I finns SCA, Sunds Defibrator och NobelIndustrier. SCA producerar pappersmassa,kopieringspapper, LWC-papper, brädor och plankor. SundsDefibrator utvecklar bl.a. massa- och pappersmaskiner. EkaNobel producerar bland mycket annat blekmedel förpappersmassa. Alla tre företagen bedriver omfattandeforskning och utveckling och har ett nära samarbete där ävenMitthögskolan finns med. Samarbetet syftar främst till attutveckla bättre, miljövänligare och energisnålare produktionmed utgångspunkt från skogsråvara. Det är helt unikt att tresådana företag och en teknisk högskola finns på samma ort.I vissa projekt deltar även andra högskolor, universitet ochSTFI, . har enmycket stark knytning till KTH som har fakultet för detekniska utbildningarna vid Mitthögskolan.Den borgerliga regeringen avsatte förforskning och utveckling i ett sådant samarbete.Det har inriktats bl.a. på energieffektiva processer inomhögutbytestekniken. Man har utvecklat produktion avmekaniskt framställd massa med användning av mycket liteelenergi. är nu inne på sitt fjärde år.I har forskningen inom det skogliga området mestkoncentrerat sig till utveckling av plantor och den del somhar med skogens växtperiod att göra. Forskningen kringförädling av skogsråvaran är inte lika väl utvecklad. Mångaländer har här betydligt större kompetens än vad vi har.Finnarna, våra närmaste konkurrenter har forskning ochutbildning inom detta område som ligger långt före vår.Skogen är så betydelsefull för vårt land att även vi ibetydligt högre grad än nu borde värna om framtidautveckling och kompetens. inte vi kompetensen hosvåra forskare och ges inte möjligheterna till utbildningarmed god kvalité är risken att industrin i allt högre gradkommer att lita till den forskning och utbildning som finns iandra länder.Inom STFI finns mycket god kompetens och kunskap somom den fanns i skulle utgöra den fjärde,stabiliserande pelaren i ett högkvalitativt samarbete mellanindustrierna och högskolan.Detta innebär att det måste utredas att lämplig del ellerdelar av flyttas till Sundsvall.Om forskare från STFI förstärkte Mitthögskolanskompetens skulle det tillsammans med industrinsforskningsresurser garantera en stabil och hög kvalitativutveckling för den skogsindustriella och trätekniskaforskningen och utbildningen i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter en utredning omatt flytta del eller delar av () till .
mot · GI02N278 · 1995-01-25 00:00:00 — Kunskapskrav för att få agera på marknaden har den så kallade marknadenkopplat ett allt starkare grepp på samhälle och människor.Borttagande av valutaregler och kreditrestriktioner harnaturligtvis bidragit till marknadens framfart. Men också deninternationalisering av tillvaron som skett har gettextra skjuts åt marknaden.Det är naturligtvis illa nog att marknadens aktörer i mångaavseende överflyglar det demokratiska systemet. Men änvärre blir det när man konstaterar att ledande företrädare förmarknaden inte sällan saknar elementära kunskaper ochanalysförmåga såväl när det handlar om ekonomi somsamhälle och politik. Marknaden är ofta både girig ochokunnig, en kombination som kan få ödesdigra konsekvenserför en nation.Sverige drabbades av en av historiens värstakriser. Räntan trissades , när det var somvärst, utan att marknaden blev nöjd. Nä, det var enbartnedskärningar i välfärden som kunde lugna marknaden. Ennation, som befinner sig i marknadens grepp med krav påständiga försämringar i välfärden, är illa ute. För marknadenblir aldrig nöjd. Det är därför som marknaden reagerat somden gjort på regeringens budgetproposition. Men det hadeinte varit annorlunda om regeringens sparat 20 miljarder till.Marknaden hade ändå inte varit nöjd.Det är nu dags att det demokratiska samhället reagerar påmarknadens härjningar. Det går inte att återinföravalutaregler och kreditrestriktioner, i varje fall inte den typensom avskaffades . Men något måste göras. Ettförsta steg skulle kunna vara att ställa särskildakunskapskrav på dem som styr marknaden. Vi kräver attläkare, advokater, taxiförare osv har kunskap om det arbetede ska utföra. Men för att sitta och styra ränteutvecklingen,växelkurser och aktiekurser, krävs inga särskilda kunskaper.Ändå betyder det minst lika mycket förenskilda människor vad marknadens aktörer tar sig till somhur professionellt andra yrkesgrupper uppträder.Jag föreslår därför att en utredning tillsätts för att bedömavilka kunskapskrav som det är motiverat att ställa påmarknadens ledande företrädare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utredning om kunskapskrav.
mot · GI02N281 · 1995-01-25 00:00:00 — Restaurangbranschen är en småföretagarnäring som desenaste åren lockat till sig många nya företagare.Från samhällets sida finns problem i arbetet för attupprätthålla kontrollen vad gäller t.ex. skatte- ochmomsredovisning. Inom restaurangbranschen förekommerofta ekonomisk brottslighet.Såväl den fackliga organisationen som de seriösanäringsidkarna har ofta uppmärksammat eländet medoseriösa företagsetableringar. Från polismyndighetenuppskattas antalet illegalt anställda vara mycket högt.För branschen finns ett väl genomarbetat program företableringsutbildning. Programmet innehåller bl.a.:Företagsekonomi och skattelagstiftningArbetsmiljö och arbetsmarknadslagarAlla parter är överens om värdet av en sådanetableringsutbildning. Dessvärre har genomslaget varitdåligt beroende på arbetsgivarnas inställning att utbildningenskall vara frivillig. Deras argument är att krav om utbildningbegränsar näringsfriheten.Situationen är naturligtvis den att de företag irestaurangbranschen som är oseriösa avstår frånutbildningsprogrammet.Framtiden ter sig dyster för många seriösa företagare somi dag tvingas konkurrera i en bransch där bristen påkompentenskrav och etableringskontroll leder till svartalöner, bristande momsredovisning, obetalda skatter, lån ochbidragssvindleri. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kompetenskrav för etablering inomrestaurangnäringen.