mot · GI02T236 · 1995-01-25 00:00:00 — Vi lever i en brytningstid. Det gamlaindustrisamhället håller vi på att lämna. De nya arbeten somskapas handlar i hög grad om att hantera information. Det ärdå man kommer i kontakt med informationsteknologi, oftakallad IT.I begreppet IT ryms all den teknik som använder sig avmikroelektronik för lagring, bearbetning samtkommunikation och presentation av bild, text och ljud.Satsningen på ett högteknologiskt samhälle har redan satt igång i . Som exempel kan man nämna att den japanskaregeringen har lagt fram en IT-plan som syftar till att allamedborgare skall få tillgång tillinteraktiva TV-program och en lång rad andra elektroniskatjänster. Projektets kostnad beräknas uppgå till drygt 550 miljarder dollar.I , där vart fjärde hushåll har dator, kan man köpa värdepapper genom bankens kontantautomater, fåelektronisk läkarkonsultation och klara skattedeklaration viatelefonens tryckknappar.I utnämner i sitt program informationsteknologin till detlokomotiv som skall leda USAs nya ekonomiska tillväxt.Man tycks i vår omvärld ha en tydlig medvetenhet om denförändring som är ofrånkomlig för en bibehållenkonkurrenskraft och krav från samhället på tillgängliginformation. I har vi förutsättningar för att bli blandde bästa i världen vad det gäller IT och dessanvändningsområden.Flera sådana användningsområden kan ses, bara för attnämna några:Inom byggnadsindustrin är organisationenviktig särskilt vid tidsbegränsade byggprojekt. Konsulter,arkitekter, konstruktörer och installatörer, alla måste hållassamman i en organisation där informationen ochkommunikationen är en förutsättning som gör att man iväsentlig mån kan stödja arbetet i tidiga skeden och göra detlättare att föra resultaten vidare till senare delar avprojektering och produktion. Genom informationsteknikenkan man bättre hålla ordning på information. Tid- ochresursplanering kan göras mer dynamisk och effektiv.Inomtelemedicinen finns möjligheterna att skicka över en röntgenbild till en jourläkare ihemmet. En undersökning kan på detta sätt göras på 2--3minuter utan att läkaren behöver åka till lasarettet.Tydligt är dock att frågorna har haft en låg prioritet underde . Det tog den förra regeringen attutse en . När väl den tidigare startade sitt arbete var policyn att ''stimuleraoch uppmuntra en pågående utveckling'' i stället för att takonkreta initiativ. Två saker tycks ha åstadkommits av IT-kommissionen:Den ena är en konsultrapport på tretton sidor som kostat1,. Av experter inom branschen har denkallats ''ett knippe självklarheter''.Den andra är en satsning på för att öka användningen av IT i skolor ochbland småföretagare. Skolorna skall förnya sin pedagogikoch näringslivet skall integrera sig med kunder, leverantörer,myndigheter och högskolor. Det är i skolans fall svårt attförstå hur det hela skall gå till. De man anslagit är till för att ''stimuleraanvändningen av IT i undervisningen'' och utgör alltså intepengar till inköp av utrustning vilket är en förutsättning föranvändning. Inköp av datorer till varannan elev igrundskolan skulle inte kosta mer än 5--. De konkreta initiativ som verkligen lederfram till något har saknats i verksamhet.Minimikravet borde vara att varje klassrum är utrustade meddatorer, så att informationsanvändningen blir en naturlig ochintegrerad del av övrig kunskapsinhämtning. Här har skettlite även om det var ett återkommande vallöfte i senasteriksdagsvalet.Datorerna har en naturlig plats i det vardagliga livet. Trotsatt framtidens arbetsmarknad kommer att krävadatorkunskaper går en stor andel av dagens ungdom genomskolan utan att tillägna sig ens grundläggande kunskaper omdatorer. Anledningarna till detta är flera: dels finns intetillräckliga resurser för att införskaffainformationsteknologi, dels har utvecklingen nonchalerats.En segregering av arbetsmarknaden riskerar att skapasmellan dem som har råd att skaffa en dator till hemmet ochresten.Med hänsyn till den utökade datoriseringen av samhälletoch de kunskapskrav som denna utveckling medför harakademiker utan datorvana en svår arbetssituation. Dagenssituation på universiteten innebär ofta för de studenter, varsföräldrar ej har råd att bidra till datorköp, att en stor del avden värdefulla studietiden åtgår till att vänta på tillgång tillde få datorer som skolorna ställer till förfogande. Mycket avden fasta tiden med en dator åtgår också till att lära sighandha datorn och dess möjligheter.För att segregering ej skall uppstå på detta område mellande som har rika föräldrar och andra bör det utredas om statenvia CSN kan ge möjlighet till ett studiedatorlån sommotsvarar kostnaden för inköp av datorutrustning förslagsvismaximerat till 0,6 basbelopp.För att kunna dra nytta av IT krävs det att så mångamänniskor som möjligt får chansen att komma i kontakt medoch kunna hantera den. Detta ställer stora krav både påskolan och folkbildningen.Ett led i folkbildningen för IT kan vara att på alla allmännabibliotek installera datorer med anslutning till Internet samtmöjlighet att söka information över internationella nät. Dettaskulle inte bara vara IT-folkbildning utan också ge upphovtill bildning via den information man söker. I dåinformationen allt oftare söks i databaser i stället för böckerär det naturligt att biblioteken tillhandahåller sådanaresurser. Dessa tjänster bör med tanke på de kostnader somkan uppstå inte vara gratis utan ske till ett självkostnadspris.I det kommande förslaget till bibliotekslag bör det stadgasom skyldigheten att i varje kommun erbjuda dessa tjänster.Senast år 1998 bör varje skola och bibliotek vara anslutna tillInternet.All information som går runt ger naturligtvis också upphovtill juridiska konsekvenser.--Det kan bli nödvändigt att skydda upphovsrätter.--Skattelagar och grundlagen om yttrandefrihet kan försvåraen snabbt ökande datorisering.En förhoppning för användarna är att de lagar somtillämpas är internationella i så hög grad som möjligt. Detär ett måste att stiftar sina lagar med hänsyn till eninternationell miljö och är pådrivande för en harmoniseringav lagarna med andra länder i så hög utsträckning sommöjligt. I de fall som datalagstiftningen är föråldrad iinternationella sammanhang borde arbeta förförändring och harmonisering. Med hänvisning till det anförda hemställs1.att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av internationelltharmoniserad lagstiftning beträffandeinformationsteknologin,2.att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om anslutning till Internet för skolor ochbibliotek,13.att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om informationssökning på bibliotek,24.att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheter till införskaffandet avdatautrustning och informationsteknologi till Sverigesstudenter och skolelever.1