ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Sk630 · 1995-01-25 00:00:00 — Efter inträde i den europeiskagemenskapen kommer den svenska bryggerinäringen attutsättas för en mycket ojämn konkurrenssituation.Skillnaderna i konkurrensförutsättningarna har då blivit såolika att man med fog kan ifrågasätta branschens framtidautvecklingsmöjligheter med allt vad det innebär avnedläggningar och hotade arbetstillfällen.Oaktat det av fattade beslutet om entemporär särbehandling av öl med en alkoholhalt upp till 3,5procent ter sig framtidsutsikterna dystra för delar avbranschen.Inte minst gäller detta för mindre bryggerier lokaliseradei med närhet till andra EU-länder främstDanmark och Tyskland.Anledningen till dessa dystra framtidsutsikter är självfalletden mycket kraftiga beskattningen i Sverige.Inom EU gäller nedanstående skattesatser per liter öl medalkoholhalt som mellanöl: (redovisas i fallande nivå)Sverige10,50Finland9,05Irland8,90England6,15Danmark3,00Österrike1,59Holland1,50Italien1,40Belgien1,15Tyskland0,90Frankrike0,90Portugal0,90Spanien0,45Det säger sig självt att med dessa stora differenser ibeskattningen kommer gränshandel i skiftande former attaktivt stimuleras.En betydande andel av den svenska ölkonsumtionenkommer att vara hänförlig till produkter som tillverkas ochbeskattas utom landet.Ett antal försök har gjorts att kvantifiera bortfall avproduktion, antal anställda och skatteintäkter för staten.Även om dessa skattningar inrymmer betydande osäkerhetger ändå erfarenheterna från gränshandeln mellan Danmarkoch samt mellan och tydligabelägg för betydande bortfall.Skulle sedan tillåtna införselkvoter höjas till''normala'' EU-kvoter ökar givetvis detta bortfall ytterligare.Skattebortfallet i ett sådant läge uppskattas till istorleksordningen med en reduktionav antalet anställda kring 500 personer.Mot bakgrund av dessa förhållanden framstår det somutomordentligt angeläget att gradvis sänka ölskatten så attden kommer i en nivå som är betydligt merkonkurrensneutral visavi andra EU-länders beskattning.Sker en sådan sänkning på ett klokt sätt bör statens totalaskatteintäkter kunna hållas relativt intakta, som ettstort antal arbetstillfällen kan behållas. Det sistnämnda bordeinte vara betydelselöst med den arbetsmarknadssituation vii dag har.Det är nödvändigt att en plan för denna successivaskattesänkning presenteras och fastställs så att densvenska bryggerinäringen kan få klara och långsiktigaspelregler att agera utifrån.Då, och först då kan näringen och dess anställda medtillförsikt möta framtiden i en sund konkurrens med sinakollegor ute i det övriga EU. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att anpassa den svenskaölskatten på ett, mot omvärlden, mer konkurrensneutralt sätt.
mot · GI02Sk631 · 1995-01-25 00:00:00 — För många småbarnsföräldrar är hämtning och lämning avbarnet på dagis eller hos dagmamma en del i resan till ochfrån jobbet. När restid, restidsvinst och behov av bil bedömsför berättigande av reseavdrag och dess storlek får dock intedetta stopp räknas in. Det gör att många småbarnsföräldrar,de som kanske är mest i behov av bilen till och från sitt jobb,inte blir berättigade till reseavdrag.Detta är enligt vår mening en otidsenlig syn och börändras! Jämställdhetslagen framhåller särskiltarbetsgivarens skyldighet att tillse att förvärvsarbete ochföräldraskap går att kombinera. Statsmakterna bör då verkai samma riktning.Regeringen bör därför återkomma till medförslag till ändring av reglerna för reseavdrag så att hämtningoch lämning av småbarn vid ordinarie barnomsorg får ingåi underlaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring avreglerna för reseavdrag i enlighet med vad i motionenanförts.
mot · GI02Sk632 · 1995-01-25 00:00:00 — är ett land med lång kust och många sjöar. Dettahar medfört att vi har många båtägare med roddbåt, segelbåteller motorbåt eller en kombination av dessa.Samtidigt är ett land i djup ekonomisk kris ochsom bör tillvarata alla möjligheter att förstärka sinainkomster.Vi har skatt på fritidshus, eller husbil menfritidsbåtar har alltid varit undantagna fast att derepresenterar ett stort förmögenhetsvärde. Visserligenbetalar motorbåtar bensin- eller dieselskatt med detta göräven husbilar och andra bilar. Jag anser därför att regeringensnarast bör utreda införande av en speciell båtskatt förfritidsbåtar där roddbåtar och mindre segel- och motorbåtarbör vara undantagna. En modell för vilka båtar som böromfattas kan vara de regler som fanns vid införandet avbåtregistret 1988.Den borgerliga regeringen avskaffade detta väl fungerandebåtregister och ersatte det med ett frivilligtförsäkringsregister.Båtregistret kunde nås dygnet runt och var till stor hjälpför polis, tull, sjöräddning, hamnvakter och försäkringsbolagnär behov fanns att identifiera ägaren. Det privata frivilligaförsäkringsregistret som finns kan endast nås under dagtidoch är därför inte till nytta när olyckor inträffar under ickekontorstid. Därför bör framförallt av sjösäkerhetsskäl detborttagna båtregistret återinföras . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning om införande av båtskatt.
mot · GI02Sk634 · 1995-01-25 00:00:00 — Med en arbetslöshet på och en statsfinansiellsituation som utesluter ökad sysselsättning i offentlig sektoråterstår endast möjligheten att via ökad sysselsättning iprivata företag bringa ned arbetslösheten. Främst de mindreföretagen har en stor sysselsättningspotential.I det rådande ekonomiska läget är det särskilt angeläget attvidta åtgärder som minskar hindren för nyföretagande. Ettökat företagande bland kvinnor har blivit ett viktigt led i attöka förnyelse och tillväxt i svensk ekonomi. Kvinnorsnyföretagande har visat sig öka och står nu för en växandeandel av nystartade företag. Intresset för att belysa kvinnorsföretagande har varit lågt, men harfokuseringen kring dessa frågor ökat alltmer. Det liggerdärför i samhällets intresse att underlätta nyföretagande ochatt finna olika sätt att främja kvinnors företagande.Mindre företag ofta inom tjänstesektorn startas i högreutsträckning av kvinnor än av män. Många kvinnor väljer attstarta egna företag på deltid eller vid sidan om ett annatarbete. Kapitalbehovet är därför relativt begränsat, vilkettillsammans med bristande säkerheter, medför problem atterhålla kapital från banker. I många fall tvingasnyföretagaren på grund av svårigheterna att få lån lösafinansieringen med att börja i liten skala och driva företagetvid sidan av ett ordinarie arbete.Den viktigaste finansieringskällan är emellertid, enligtföretagarna själva, det egna kapitalet. Det gäller både vidnystart och expansion. Även långivare ställer nu allt högrekrav på självfinansiering. Särskilt kvinnor är inte likabenägna att ta lån till inför företagsstarten, även om de kanfå sådana, eller ta stora risker i övrigt.I januari 1994 infördes särskilda lån för ''Främjande avkvinnligt företagande''. Lånebeloppen varierade mellan 50och och statens totala satsning uppgick till 50 miljonerkronor.Efterfrågan på dessa lån har varit stor och medlen harförbrukats, därför föreslår regeringen nu ytterligare 200miljoner kronor för samma ändamål.I det sammanhanget är det beklagligt att konstatera attåtgärder som verkar i motsatt riktning har företagits.Vi tänker då närmast på den möjlighet som infördes 1994att kvitta underskott i näringsverksamhet motinkomst av tjänst och som har fungerat som starthjälp förverksamheter och har bidragit till att underlättafinansieringen. Detta gäller särskilt på mindre orter därmänniskor i större utsträckning får sin försörjning från olikainkomstkällor. I dessa fall är det särskilt angeläget attöverskott i en verksamhet kan användas till att finansierauppbyggnaden av en annan. Något missbruk, vilket anfördessom skäl för att /95 slopa möjligheten,har såvitt känt inte förekommit. Tvärtom riskerar slopandetatt bryta den uppåtgående trend av nyföretagande somefterfrågats i regeringsförklaringen.De skäl som anfördes för kvittningen är följaktligenalltjämt gällande. Möjligheten bör därför återinföras att gällaretroaktivt från . Därigenom behålls ocksåkontinuiteten i kvittningsmöjligheten . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att möjlighet att kvitta underskott inäringsverksamhet mot inkomst av tjänst, så som gällde framtill , återinförs.
mot · GI02Sk635 · 1995-01-25 00:00:00 — Vid förhandlingarna om medlemskap i , anförde bådeSverige och krav på vissa begränsningar vad gällerden införda volymen.Från EU-land tillåter införsel av sprit, 5 litervin och öl. Bestämmelserna gör inte skillnad på omkvantiteten är inhandlad skattefritt ombord eller beskattat iannat land.Finland har huvudsakligen motsvarande bestämmelser.Den skattefria försäljningen ombord regleras avmervärdesskattelagen i avgångslandet. Normalt inom EUtillåtes försäljning av en liter sprit och vin.Kvantiteten öl varierar mellan länderna.Mervärdesskattebestämmelserna är olika i ochFinland, vilket innebär att samma båt på resa till kansälja öl per passagerare och på resa till 15 liter.Den svenska begränsningsregeln leder därigenom endasttill reducerad försäljning under resa från och kandärför knappast motiveras utifrån svensk utgångspunkt.Motsvarande problem finns när det gäller trafiken mellanSverige och /. Där föreligger ingenkvantitetsbegränsning vid avgång från ellerTyskland, men den svenska volymregeln om blir dåbegränsande totalt sett.Sverige har dessutom behållit 24-timmars regeln förskattefri införsel. För detta förbud finns inget stöd imedlemsförhandlingarna. En motsvarande regel gällandetidsbegränsning vid införsel till har underkänts av . Den svenska 24-timmarsregeln kan praktiskt intelängre kontrolleras eftersom reglerna för tullvisitation harändrats. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de svenska reglerna förskattefri försäljning av alkohol ändras så att deöverensstämmer med vad som gäller inom EU normalt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att 24-timmarsbegränsningen,som aldrig aktualiserades av imedlemsförhandlingarna, upphävs.
mot · GI02Sk639 · 1995-01-25 00:00:00 — Frihamnarna har haft stor betydelse för våra hamnstäder.Med ändrade kommunikationsmönster har man i flera ländertillskapat motsvarande frizoner i anslutning till sinaflygplatser. Dessa frizoner har i många fall varit påtagligtframgångsrika.Med tillkomsten av kommer enfunktionsuppdelning mellan flygplatserna på ochSturup att behövas. Sannolikt kommer då en stor del avfraktflyget att föras över till . Det är ett starkt skånsktintresse att härvid får goda utvecklingsmöjligheter.Ett angeläget sätt att stärka ställning vore att härskapa en frizon med alla de utvecklingsmöjligheter somdetta medför. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om frizon på .
mot · GI02Sk640 · 1995-01-25 00:00:00 — Kontrollbefogenheter vid inre gräns Genom inträde i EU har en del varuslagautomatiskt bortfallit, som tidigare kunde kontrolleras vidinre gräns. Däremot kvarstår enligt möjlighetatt utföra kontroller vid inre gräns vad gäller artikel 36-varor.Bestämmelserna i artiklarna 30--34, som reglerarprincipen om fri rörlighet för varor, ska inte hindra sådanaförbud mot eller restriktioner för import, export ellertransitering, som grundas på olika hänsyn. Förbudet ochrestriktionerna ska grundas på hänsyn till allmän moral,allmän ordning eller allmän säkerhet eller intresset attskydda människors och djurs hälsa och liv, att bevara växter,att skydda nationella skatter av konstnärligt, historiskt ellerarkeologiskt värde eller att skydda industriell ochkommersiell äganderätt. Sådana förbud och restriktioner fåremellertid inte utgöra ett medel för godtyckligdiskriminering eller innefatta en förtäckt begränsning avhandeln mellan medlemsstaterna.I övergångsbestämmelserna till nya tullagen räknas ettantal olika artikel 36-varor upp, bl a narkotika och vapen, därTullverket fortfarande får utföra selektiva kontroller. I dennauppräkning saknas följande artikel 36-varor, där det vore avstort värde att kontrollen även fortsättningsvis kanupprätthållas vid inre gräns. Det gäller citesvaror(utrotningshotade djur och växter) och farligt avfall,radioaktivt avfall och strålkällor.Vad gäller farligt avfall finns en införselreglering generellt,varför det är naturligt att ge befogenhet attkontrollera detta vid inre gräns.Vad gäller citesvaror måste en generell bestämmelse ominförselreglering finnas mellan och annat EU-land.Eftersom detta saknas måste utfärdasådana generella bestämmelser. Därefter bör fåbefogenhet att utföra kontroller vid inre gräns också avcitesvaror. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om befogenheter att kontrollera citesvaroroch farligt avfall m.m. vid inre gräns.
mot · GI02Sk641 · 1995-01-25 00:00:00 — redovisade för regeringen idecember -94 sitt förslag till organisatoriska förändringarm m mot bakgrund av de grundläggande förändringar vadgäller gränsformaliteter och gränskontroll som följer avmedlemskap i förslaget betonar vikten av eneffektiv efterkontroll. Genom införandet av tulldatasystemethar tyngdpunkten i tullmyndigheternas kontroll avkommersiell import- och exportverksamhet alltmerförskjutits mot efterkontroll hemma hos företagen, vilketockså är mera gynnsamt för företagen. Efterkontrollen är etteffektivt instrument för kontroll av att föreskrivenuppgiftsskyldighet vad gäller import- och exportverksamhetfullgörs. Den har också stor betydelse för upptäckt avekonomisk brottslighet.Av årsredovisning för /94framgår att medvetna satsning på detta områdegett ett mycket bra resultat. För det aktuella budgetåret harefterkontrollen resulterat i efterdebiteringar på drygt 210miljoner kronor, vilket innebär en fördubbling jämfört medverksamhetsåret dessförrinan och 8 gånger större vidjämförelse med /90. Det är således enför samhället synnerligen lönsam verksamhet som inbringaråtskilligt mer än vad det kostar.Generaltullstyrelsens förslag -94 innebarsåledes ytterligare satsning inom detta område vilket liggeri linje med EU:s syn på hur kontrollarbetet skall bedrivas.Tullar och jordbruksavgifter utgör EU:s inkomster och mankan förutse ett betydande intresse från kommissionens sidaför hur detta sköts. Inte minst inom jordbruksområdet haromfattande bedrägerier vid export av bidragsberättigadevaror föranlett kommissionen att understryka vikten av attmedlemsländerna prioriterar kampen mot ekonomiskbrottslighet.I regeringens budgetproposition föreslås nu att Tullverketsanslag reduceras med en tredjedel. Detta medför attpersonalstyrkan kan reduceras med ca 1 000 årsarbetskrafter.En sådan kraftig nedskärning kommer givetvis att drabbakontrollverksamheten generellt, även omGeneraltullstyrelsen även i fortsättningen kommer attprioritera kontrollverksamheten. Den satsning somGeneraltullstyrelsen förutsatt för efterkontroll ochbekämpning av ekonomisk brottslighet kan inte fullföljas.Ökade resurser måste därför tillföras Tullverket.Kostnaderna därför kommer att självfinansieras genomökade intäkter vid efterkontrollverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökade resurser till förefterkontroll av kommersiell import- och exportverksamhethos företagen.
mot · GI02Sk643 · 1995-01-25 00:00:00 — Upphävande av lagen om hundskatt tillkom lagen om hundregister, en lag som intefyller någon viktigare funktion, då lösspringande hundaridag knappast kan anses vara ett samhällsproblem. Ilagstiftningen finns andra lagar som reglerar skyldigheten förhundägare att ha sina hundar under uppsikt.Idag är kommunen skyldig att upprätta hundregister samtatt uppbära hundskatt. Denna är inte inriktad mot åtgärderriktade till sällskapshundar utan kan ses som en kommunalskatt på hundägare.Den kommunala byråkratin runt hundregistreringen ochuppbörden är relativt omfattande, varför det kommunalaöverskottet, om nu det blir något, är synnerligen begränsat.Vissa kommuner har fastställt i avgift.I betänkande 1994/95:JuU2, Ett effektivarebrottsmålsförfarande, har justitieutskottet yrkat bifall till demotioner som krävt avkriminalisering av skyldighet attbetala hundskatt, vilket gavs regeringen till känna.Hundskattelagen fyller inte någon funktion. Jag anseratt den naturliga följden av justitieuskottets betänkande börvara att hundskattelagen upphävs enligtÅklagarutredningens enhälliga förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om upphävande av lagen om hundskatt.
mot · GI02Sk644 · 1995-01-25 00:00:00 — flygplats som internationell flygplats Inom finns upprättat ett förslag som innebärindragning av alla de befintliga sexton (16) tulltjänsterna iÖrebro. förutsätts få sintullservice från där antalet tjänster föreslås ökamed tjugotre (23). Självklart innebär förslaget omindragning i en kraftig försämring för alla som är ibehov av snabba flygförbindelser med andra länder, främstgäller detta ett antal exportföretag i regionen.Örebro-Bofors flygplats invigdes efter enomfattande utbyggnad. Investeringarna på drygt 50 milj krinnefattade en längre start- och landningsbana, ny hangaroch för övrigt en allmän modernisering av flygplatsen.Under det senaste året har flygplatsen noterat envolymökning av passagerare på de internationelladirektförbindelserna med 60 procent.Näringslivet i län har en hög grad av internationellaaffärskontakter såväl när det gäller export som import. märks industriföretag som , , och av dessa företags produkter har högaförädlingsvärden, vilket betyder ett stort framtida behov avflygfrakt med rationell hantering. Även personalen vidnämnda och andra företag och institutioner har stora behovav internationell rörlighet. Detta gäller såväl företagsledningsom säljare och servicepersonal.Av SCB:s export- och importstatistik framgår att avexporten går till länder utanför EU. För importengäller siffran från länder utanför EU. Det är attmärka att i båda fallen är inte medräknat.Tullklarering vid flygplats utgör alltså enmycket viktig förutsättning för fortsatt gynnsam utvecklingav de internationellt inriktade företagen i Örebro-regionen.Därför synes förslag till indragning av tullplatseni mindre välbetänkt och bör omprövas.I stället bör flygplats klassas sominternationell flygplats, vilket bör ge regeringentill känna. Med hänvisning til det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om klassning av flygplatssom internationell flygplats.
mot · GI02Sk645 · 1995-01-25 00:00:00 — Miljöbonus till småskalig elproduktion Små elproduktionsanläggningar är dyrare att anlägga ochdyrare att driva än stora anläggningar räknat efter produceradkilowattimme. har ett elpris som är ett av delägsta i världen. Produktionskostnaderna är baserade påstorskalig, avskriven vattenkraft samt kärnkraft som ärganska långt nedskriven. Nya anläggningar har inte uppförtsmed sådan prissättning som grund, i synnerhet inte småproduktionsanläggningar.De stora kraftbolagen kan vanligen i stor utsträckninginternfinansiera sina utbyggnadsprojekt, men bygger sällansmå anläggningar eftersom dessa har svårt att passa in i derasdriftsorganisationer.Ut statens synpunkt är dock förnybar elproduktion ennationalekonomisk vinst, vilket inte minst gäller de småanläggnar som skapar fler arbetstillfällen företrädesvis iglesbygd.I 1991 års energiöverenskommelse anges också att vårelförsörjning skall tryggas med ett energisystem baserat påvaraktiga, helst inhemska och förnybara energikällor samtmed energihushållning. Även inom EU har man sammainriktning, och det finns flera program för stöd till förnybarenergi liksom målsättningar att öka andelen förnybar energii energisystem.I har tagit beslutet att stödja vindkraftengenom s.k. miljöbonus, vilket innebär att producentenerhåller ett tillskott till ersättningen motsvarande elskatten,f.n. Detta har visat sig ha god effekt och bördärför även införas för övrig småskalig, förnybarelproduktion (anläggningar under 1 500 kW effekt).Eftersom underskotten från driften av små anläggningar ärstörst i början bör stödet vara differentierat beroende av näranläggningen togs i drift. Följande uppdelning är lämplig:Anläggning idrifttagen eller senare:100 %Anläggning idrifttagen åren 1980--1989:40 %Anläggning idrifttagen före 1980:20 %Detta stöd bedöms kosta staten ca perår. Finansieringen kan ske genom en höjning av elskattenmed /kWh.Den miljövänliga produktionen från småskalig förnybarenergi är f.n. ca . Denna produktionsmängdminskar utsläppen av koldioxid med ca om motsvarande mängd el produceradesmed fossila bränslen. Övriga utsläpp minskar påmotsvarande sätt, svaveldioxid med ca ochkväveoxider med ca . En satsning på /kWhför att vidmakthålla de små producenternas anläggningar ärväl värd med hänsyn till de goda miljöeffekterna ochtillvaratagandet av naturens förnyelsebara resurser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av miljöbonus för småskalig,förnyelsebar elproduktion.
mot · GI02Sk647 · 1995-01-25 00:00:00 — 1994/95:100 bilaga 8 finns angivet att regeringenden beslutat att flygplatserna ,och inkl. i vidett svenskt medlemskap i skall utgöra internationellagemenskapsflygplatser. Det framkommer också ibudgetpropositionen att regeringen givitGeneraltullstyrelsen i uppdrag att i samråd medLuftfartsverket utreda om ytterligare svenska flygplatser börges denna benämning.Örebro-Bofors flygplats är en s.k. B-flygplats, vilketbetyder att där finns tulltjänst --24.00 dagligen.Detta innebär en snabb och effektiv service både vad gällerresandet och godshanteringen som är av stor betydelse förnäringslivet i län. En snabb tullhantering underlättarsåväl export som import och resande till länder utanför EU.Behovet av förnyelse och stabil struktur inom näringsliveti län är mycket stort. Det finns en utbredd samsynmellan länsstyrelse, landsting, näringsliv, kommuner ochorganisationer i länet vilka insatser som är viktiga för attsysselsättningen och tillväxten ska kunna tryggas.Stommen är läns geografiska, demografiska ochtransportmässiga position. I samverkan med Örebro-Boforsflygplats bildas ett kommunikationscentrum som en viktigresurs för utvecklingen när inte längre järn och skogdominerar.Det befintliga näringslivet i länet är mycket exportinriktat.Här kan nämnas företag som , , ,, Frövifors och pågår också en medveten satsning på att görasmåföretagen mer internationella. Detta är också enförutsättning för att nya verksamheter ska byggas upp ochför att länet ska få en bärkraftig struktur.Örebro-Bofors flygplats är företagens möjlighet attinternationaliseras. Detta kan också utläsas i flygplatsensresandestatistik. Flygplatsen har fyra dagliga turer i bådariktningarna --. Två avgångar tur ochretur samt täta förbindelser med . På bara tvåår har den internationella trafiken --Köpenhamnfördubblats. av resande till Köpenhamnfortsätter till tredje land. Beslut finns också om charterflygtill , och Turkiet.Även om de varor som produceras i länet inte alltidtransporteras med flyg så skapar exporten ett behov förföretagens medarbetare att i allt mer ökad utsträckningbesöka internationella affärskontakter.Örebro-Bofors flygplats betydelse för länets näringslivoch framtida utveckling återspeglas också i den omfattandeinvestering som färdigställdes . I samverkan mellanlänsstyrelse, kommuner, länstrafik, näringsliv ochLuftfartsverket satsades på längrelandningsbana, ny hangar och modernisering av avgångshall.Mot denna bakgrund anser vi att flygplatsskall klassificeras som internationell flygplats. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att flygplatsklassificeras som internationell flygplats.