mot · GJ02L14 · 1995-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:5 Lag om företagsrekonstruktion I propositionen föreslås en lag om företagsrekonstruktion.Syftet med lagstiftningen är att tillhandahålla ett rättsligtförfarande inom vars ram en näringsidkares verksamhet kanrekonstrueras utan att denne försätts i konkurs, s.k.företagsrekonstruktion. Vi kan i princip ställa oss bakomregeringens förslag. Enligt vår uppfattning är detbetydelsefullt att sunda företag som tillfälligt drabbas avproblem får möjlighet att rekonstruera sin verksamhet ochsin finansiella situation och därmed kan ges en andra chans.I vissa avseenden anser vi dock att regeringens förslag till lag omföretagsrekonstruktion innehåller sådana brister som enligt vår mening måsterättas till innan lagen kan träda i kraft.Rekonstruktionsplanen börfastställas av domstolEnligt förslaget skall en rekonstruktionsplan upprättas. Avplanen skall bl.a. framgå hur företagets finansiella situationbör lösas och hur företagets resultat skall kunna förbättras.Propositionen innehåller emellertid varken något förslag omatt en rekonstruktionsplan skall fastställas eller om formernaoch förutsättningarna för ett fastställande. Regeringen tar försjälvklart att planens genomförande förutsätter bred enighetom planens innehåll dels bland borgenärerna, dels mellanborgenärerna och gäldenären.Enligt vår bedömning framstår det som orealistiskt att, som regeringenförutsätter, en nära hundraprocentig enighet bland borgenärerna kommer attkunna uppnås om hur ett företag skall rekonstrueras. Faran med en sådanordning består främst i att borgenärer med relativt sett obetydliga fordringarkan motsätta sig planens innehåll i syfte att försöka tilltvinga sig viss formaversättning från de borgenärer som är mest angelägna om att få till stånd enframgångsrik företagsrekonstruktion. Härigenom kommer borgenärer med iprincip värdelösa fordringar att kunna framtvinga att större fordringsägareköper upp deras fordringar. Det kan inte ha varit regeringens avsikt att skapaett rekonstruktionsförfarande som medför att såväl företagare som de mestberörda borgenärerna riskerar att hamna i en utpressningsliknande situation.För att rekonstruktionsförfarandet skall bli meningsfullt måste därför enligtvår mening införas en ordning som innebär att rekonstruktionsplanenfastställs av domstol efter det att samtliga borgenärer haft möjlighet att yttrasig över planen, såväl skriftligen som vid förhandling inför domstol. Enligtvår uppfattning bör i lagen också föreskrivas att domstolens beslut om ensådan fastställelse kräver att "viss majoritet av borgenärerna" - till såvälbelopp som antal - uttalat sig för rekonstruktionsplanen.Ansökan omföretagsrekonstruktionI propositionen föreslås att både gäldenären och dennesborgenärer skall ha rätt ansöka om företagsrekonstruktion.Borgenärernas ansökan måste dock godkännas av gäldenärenför att kunna bifallas. Några remissinstanser har ifrågasattom det över huvud taget är meningsfullt att borgenärer gesen sådan rätt då en ansökan inte kan bifallas utan gäldenärenssamtycke.Vi har i och för sig sympatier för regeringens förslag då rekonstruktions-institutets främsta syfte är att i ett tidigt skede kunna erbjuda i grundensundaföretag en möjlighet att ta sig ur en tillfällig besvärlig situation utan attbehöva gå så långt som i konkurs. Det finns således onekligen en poäng medatt bereda även borgenärer möjlighet att ta initiativ till ett rekonstruktions-förfarande.Å andra sidan ligger det främst i näringsidkarens intresse att försöka räddaföretaget och återställa lönsamheten genom att ansöka om rekonstruktion irätt tid. Vidare är det långt ifrån säkert att alla borgenärer kommer attanvända rätten att ansöka om rekonstruktion för de syften som regeringenangivit. Vi vet att vissa borgenärer utnyttjar konkurs-framställningar som ett led i ett indrivningsförfarande. Det finns enligt vårmening en överhängande risk för att även borgenärer med rätt att ansöka omrekonstruktion kan komma att utnyttja situationen på ett liknande sätt. Vi sersåledes fler nackdelar än fördelar med att införa en rätt för borgenärer attansöka.Mot denna bakgrund kan vi inte ställa oss bakom regeringens förslag idenna del utan förordar i stället en ordning som innebär att endast gäldenärenges rätt att ansöka om företagsrekonstruktion.Ackord underföretagsrekonstruktionAckordslagen kommer enligt regeringens förslag att upphörai och med att lagen om företagsrekonstruktion införs. I ställetföreslås att ett offentligt ackord skall komma till stånd inomramen för rekonstruktionsförfarandet. Detta innebär attrekonstruktören kommer att ersätta ackordslagens gode man.Till följd av ackordslagens brister har utvecklats en praxismed s.k. tyst betalningsinställelse. Förhoppningen är nu attdetta arbetssätt skall ersättas av rekonstruktionsreglerna.Införandet av den nya ordningen kommer dock, enligt våruppfattning, att kräva att den som föreslås bli rekonstruktöromgående blir förordnad av rätten, bl.a. för att undvikatidsförlust och uppkomst av onödigt stora ekonomiska riskerför borgenärerna.Vidare torde en person som anlitas som rekonstruktör men som intetidigare är bekant med företaget behöva ha betydligt på sig än envecka, vilket regeringen föreslår, för att underrätta samtliga kända borgenärerom att företagsrekonstruktionen inletts. Av detta följer att även tiden förborgenärssammanträdet inför domstol måste senareläggas. Tidpunkten försammanträdet bör i dessa fall utsättas till en senare tid än de frånbeslutet om företagsrekonstruktion, som regeringen föreslår.Negativa effekter av attskuldsaneringslagenutvidgas till att omfatta ävensmå näringsidkareI propositionen lämnas också förslag till en ändring iskuldsaneringslagen, som infördes den 1 juli 1994.Ändringen innebär att skuldsaneringsinstitutet utvidgas tillatt omfatta även näringsidkare som driver verksamhet iblygsam omfattning.Från moderat håll har vi tidigare motionerat om att skuldsaneringslagen böravskaffas, se kommittémotion 1994/95:L314, Upphävande av skuld-saneringslagen, av m.fl. (m). tids rapportering om hurlagen har fungerat i praktiken har stärkt oss i vår uppfattning om attlagen bör upphöra.Skuldsaneringslagen har bl.a. visat sig bli dyr för skattebetalarna. Mednuvarande skuldsaneringsbeslut blir kostnaderna för skattebetalarna över 2miljoner kronor för varje person som befrias från skulder på grund avskuldsanering. Det helt övervägande antalet ansökningar har dessutom - efterdet att stora utredningsresurser tagits i anspråk - resulterat i avslag,avvisningeller avskrivning. I några av de fall där skuldsanering beviljats harborgensmän kommit rejält i kläm på sätt som enligt vår mening inte äracceptabelt. Om gäldenären blir föremål för skuldsanering befrias densammefrån betalningsansvar. kan konstateras att skuldsaneringen inteinverkar på borgenärens rätt mot borgensman. Följden blir att borgensmannenfår betala gäldenärens skuld utan att kunna återkräva pengarna av gäldenären.Den utvidgning av lagen som regeringen nu föreslår innebär att en liknandesituation kan komma att drabba näringsidkares borgensmän, dvs. företagarenbefrias från sina skulder genom skuldsanering medan borgensmannen varkenfår betalt för sina fordringar eller någon rätt att kräva in betalning den daggäldenären kan betala.Från moderat håll har vi alltid sett det som en viktig uppgift att värnasmåföretagandet. Regeringens förslag att låta även näringsidkare med mycketsmå företag omfattas av skuldsaneringslagen riskerar dock ytterst att försvåraför människor att starta små företag. En utvidgning av lagen som innebär attäven en näringsidkares borgensman kan komma att stå utan regressrättkommer enligt vår bestämda uppfattning inte att vara till gagn förnäringsidkaren. Mot denna bakgrund avvisar vi regeringens förslag i dennadel.Nedflyttning avskattefordringarI motsats till förslag, som tillstyrktesav en bred majoritet av remissinstanserna, föreslårregeringen att förmånsrätten för skatter och allmänna avgifterskall vara kvar även efter det att förfarandet medföretagsrekonstruktion har införts.Enligt vår uppfattning framstår regeringens förslag i denna del som mindreväl avvägt. Det faktum att en oförändrad förmånsrätt för skattefordringartorde komma att försvåra möjligheten att genomföra gynnsamma företagsre-konstruktioner måste enligt vår mening tillmätas stor betydelse. En fortsattförmånsrätt för skattefordringar enligt nuvarande ordning riskerar medföra attdet ekonomiska utrymmet för borgenärer att få ersättning för oprioriteradefordringar inskränks betydligt. Härmed försämras utgångsläget för att överhuvud taget få till stånd ett rekonstruktionsförfarande, då ett sådantförutsätteratt borgenärerna godkänner rekonstruktionsplanen. Om inte planens innehållkan antas slår det ytterst mot näringsidkaren. En sådan effekt kommer attmotverka den föreslagna lagstiftningens hela syfte - nämligen att skapamöjlighet för näringsidkare med tillfälliga problem att rekonstruera företaget istället för att behöva gå i konkurs.Ett sätt att skapa goda förutsättningar för företagsrekonstruktion är attradikalt förbättra situationen för borgenärer med oprioriterade fordringar, dvs.framför allt för leverantörerna. Enligt vår uppfattning bör detta ske delsgenom att straffhotet för skattefordringar slopas, dels genom att skatte-fordringar efterställs övriga fordringar i förmånsrättsordningen. En sådanreform skulle väsentligt gynna borgenärernas ställning i ett rekonstruktions-förfarande och därmed också skapa förutsättningar för en lyckosam rekon-struktion av näringsidkarens företag. För en närmare redogörelse av vår synpå behovet av ändringar i förmånsrättsordningen hänvisas till en kommitté-motion, nr 1994/95:L301, Ändringar i förmånsrättsordningen, av RolfDahlberg m.fl. (m).Nuvarande system medlöneförmånsrätt ochlönegaranti bör reformerasGenom att godkänna ett uttalande av harriksdagen ställt sig bakom uppfattningen att reformav lönegarantireglerna bör ses som ett provisorium iavvaktan på förnyade överväganden i samband medberedningen av förevarande ärende omföretagsrekonstruktion (1993/94:LU34). Beredningen avärendet har resulterat i att regeringen nu föreslår att frågorrörande löneförmånsrätten och lönegarantin skall beredasvidare i särskild ordning. Enligt vår uppfattning är dettadjupt beklagligt då det är väsentligt för såväl företagare somkreditgivare och anställda att fasta och enkla reglerskyndsamt införs på hela det konkursrättsliga området.I avvaktan på resultatet av regeringens framtida utredning av dessa frågorvill vi dock redan nu göra vissa påpekanden. Enligt vår uppfattning bör intelönegarantin automatiskt sammankopplas med vilken prioritet lönefordranhar. Medlen som inbetalas av arbetsgivarna bör som en garanti tillkomma deanställda precis som den ersättning den anställde erhåller vid sjukdom. För attfå så enkel administration som möjligt och därigenom förbilliga hanteringenbör dessa arbetsgivaravgifter gå till , vilken således börombesörja utbetalningarna efter dagens ersättningsmodell även vidarbetsgivarens konkurs. bör även möjligheter tillskapas förkonkurrerande försäkringskassor.Konkursförvaltaren har endast att anmäla antalet anställda tillförsäkringskassan med angivande av namn och deras anställningstider iföretaget. utger härefter ersättningen under uppsägnings-tiden enligt lagen om anställningsskydd (LAS) eller fram till den tidigare dagden anställde erhåller ny anställning. Den anställde har sedan precis somvarje borgenär att bevaka sin fordran enligt det avtal han har medarbetsgivaren, med avdrag för det belopp han erhåller från försäkringskassan.För de fall konkursförvaltaren önskar använda anställda frånkonkursföretaget vid avvecklingen eller eventuell rekonstruktion av företagetankommer det på förvaltaren att träffa särskild uppgörelse med de anställdaom fortsatt arbete under uppsägningstiden.Ersättningen till den anställde då denne arbetar ikonkursboet skall minskas med vad han uppbär från försäkringskassansamtidigt som det ankommer på förvaltaren att betala in detta belopp tillförsäkringskassan. Alternativt kan förvaltaren anmäla till försäkringskassanatt den anställde inträtt i konkursboets tjänst ochuppbär hela ersättningen från konkursboet varvid någon utbetalning frånförsäkringskassan ej skall ske till den anställde. Vad den anställde erhållerfrån konkursboet blir härvid förskottsutdelning påhans fordran om inte annan uppgörelse träffas med förvaltaren.Effektivitetsvinster med ett förenklatförfarandeDen modell för lönegaranti som i stora drag skisserats ovantorde vara betydligt enklare och billigare att administrera änvad som är fallet . Väsentligt är vidare attförmånsrättsordningen omarbetas så att ersättning för del avuppsägningstiden får sådan förmånsrätt att den kan utgå somprioriterad förskottsutdelning.Med förslaget uppnås - förutom likheten och enkelheten för alla anställdavad avser utgående ersättning - den positiva effekten att konkursboet intekommer att belastas med stora utredningar och processer med därtill hörandekostnader.Vidare blir konkurrenssituationen - i de fall förvaltaren fortsätter att drivarörelsen - neutral mot konkurrerande företag. Förvaltaren måste ju få frampengar antingen ur konkursboet eller genom att ta lån för att betalaarbetskraften. På detta sätt fungerade driften av konkursbon innanlönegarantin fanns.Förslaget ställer helt naturligt stora krav på konkursförvaltaren att göra enkorrekt kommersiell bedömning, vilket är till gagn för såväl borgenär, statsom konkurrenter.Det bör ankomma på utskottet att utarbeta erforderlig lagtext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar ändra regeringens förslag avseenderekonstruktionsplanen i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar ändra regeringens förslag avseende ansökanom företagsrekonstruktion i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar ändra regeringens förslag avseende ackordunder företagsrekonstruktionen i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att avslår regeringens förslag om att utvidgaskuldsaneringslagen till att omfatta även små näringsidkare i enlighetmed vad som anförts i motionen,5. att beslutar ändra regeringens förslag avseendeskattefordringars förmånsrätt i enlighet med vad som anförts imotionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reformeringen av systemet med löneförmånsrättoch lönegaranti.