mot · GI02N220 · 1995-01-25 00:00:00 — Dessa har fått en ökadkoppling till näringslivet och minskad politisk styrningjämfört med tidigare. Detta ökar förutsättningarna för attALMI inriktar verksamheten mot att hjälpa företagen attväxa och minskar risken för att man ägnar sig åtregionalpolitik. Genom beslutet fick också disponera2,för riskfinansiering, vilket i praktikeninnebar en fördubbling av resurserna.För att öka kompetensen och höja tekniknivån inäringslivet måste kontakterna mellan näringslivet ochuniversiteten och högskolorna förbättras. Den borgerligaregeringen inrättade därför sju stycken s.k.teknikbrostiftelser med uppgift att underlättaforskningssamverkan mellan den högre utbildningen ochindustrin genom bl.a. kontaktfunktioner ochlicensförmedling. För detta ändamål har en miljard kronorfrån de gamla löntagarfonderna använts.Den borgerliga regeringen inrättade tillväxtpriser förföretag som oavsett bransch och företagstyp utmärkt siggenom en god tillväxt. Genom denna åtgärd betonadesbetydelsen av växande företag. Det goda exemplet börframhållas.5 Stärk drivkrafterna för företagandeNya och växande småföretag förutsätter att individerna ärinitiativrika och ansvarskännande. Olika betingelser iomvärlden, t.ex. skatter, regleringar och infrastruktur,påverkar individernas förmåga att starta och driva företagoch deras attityder till företagande. Tillsammans med gamlakulturella mönster och levnadssätt avgör dessa betingelserom människorna och småföretagarna skall bli överspelade avutvecklingen eller medspelare i utvecklingen.I vissa miljöer tenderar människor att bli offer förutvecklingen. Där saknas motiv för utveckling,entreprenörskap och risktagande. I stället för att dra nytta avutvecklingen låter man sig drabbas av den. Det gamlabrukssamhället var en sådan miljö. Bruket och arbetsgivarentog där ansvar för många detaljbeslut i människors vardagoch grep in i deras liv. har staten i mångt och mycketövertagit det gamla brukets roll. Trygghetssystemen minskardrivkrafterna för företagande och risktagande. Ävenarbetsmarknadspolitiken kan ha undanträngningseffekter pånyföretagandet.I andra miljöer, t.ex. i de småländskasmåföretagssamhällena, har företagandet lättare att frodas.Där en större del av ansvaret överlåtits åt människorna själva,har individerna i större utsträckning lärt sig att vara påhittigaoch företa sig saker. Det är av avgörande betydelse förframtiden att drivkrafterna för risktagande ochentreprenörskap återupprättas.5.1 Höga skatter minskar drivkrafternaAtt vara småföretagare och leva som småföretagareinnebär en speciell livsstil. I stället förtryggheten i en anställning är småföretagarens personligaekonomi beroende av företagets ekonomi. Detta innebär attsmåföretagaren utsätter sig och sina nära för ekonomiskarisker.Livsstilen kan också innebära att hela familjen eller helasläkten är inbegripen i företagets verksamhet. tar detmer än en generation för ett företag att börja växa ochutvecklas. Mot denna bakgrund är det naturligt attsmåföretag går i arv inom släkten från en generation till enannan. Ingrepp från samhällets sida som hindrar detta skadarföretagen och hindrar deras utveckling. Tyvärr har deförsämringar som sker av företagsskattesystemet redanallvarligt skadat möjligheterna till smidigagenerationsskiften.Det framgångsrika småföretagandet är ofta byggt på godakontaktnät där man hjälper varandra. Entreprenören ingår ien småföretagskultur där det är naturligt att lära sig semöjligheter och bedöma utvecklingsmöjligheten i olika idéer.För att skall få fler nya och växande småföretagkrävs att småföretagaren och hans efterkommande fårmöjlighet att tillgodogöra sig de vinster i form av avkastningoch värdetillväxt som hans arbete skapar. Skattesystemet fårinte minska drivkrafterna för företagande. Det får inte hellerhindra generationsskiften.Beskattas vinsten för hårt när den förs ut från småföretagentill deras ägare så skadar detta riskkapitalförsörjningen förnya småföretag. Det har lett till låg soliditet, vilket innebäratt företagen har liten andel eget kapital och mycket lånatkapital. Det gör i sin tur att företagen inte är attraktiva förbankerna och riskkapitalmarknaden. Möjligheten att fåkrediter minskar och företagen kan inte växa. I slutändenbetyder det färre riktiga arbeten.Den viktigaste källan för riskkapital till nya småföretag ärkapital som entreprenören tillhandahåller ur egen ficka, samtkapital från närstående. Det är i detta sammanhang viktigt attunderstryka den fundamentala skillnaden mellan riskkapitaloch annat kapital. Riskkapital är företagens eget kapital, somnågon är villig att riskera mot chans till viss avkastning.Bidrag, krediter och lån mot säkerheter m.m. är interiskkapital.Vi menar att ett särskilt avdrag behöver införas för pengarsom satsas som eget kapital i små företag. Dessa företag harinte samma tillgång till riskfinansiering via aktiemarknaden.Vidare finns vissa tröskelkostnader i uppbyggnadsfasen sommotiverar ett särskilt riskkapitalavdrag.En allt allvarligare skattefråga för småföretagen är deväxande skattekilarna som förstör många näringsidkaresmöjligheter att konkurrera på tjänstemarknaden. De ständigthöjda momssatserna, marginalskatterna ocharbetsgivaravgifterna har slagit in en bred kil mellan vadarbetsgivaren betalar för en arbetsinsats och vadarbetstagaren får ut. Skattekilarna medverkar till att strypaden för småföretagen så viktiga privata tjänstemarknadenoch skapa en grogrund för en svart sektor i ekonomin.Sammanlänkningen mellan småföretagarens egenekonomi och småföretagets ekonomi gör att det iskattesammanhang är omöjligt att skilja mellan företagarenoch företaget. Skatter som är menade att belasta fysiskapersoner drabbar i själva verket företagen. Svaga och sårbaraföretagare ger svaga och sårbara företag.Mot bakgrund av ovanstående kan tre ramvillkor ställasupp för ett skattesystem där småföretag kan växa ochutvecklas:1. Skattesystemet får inte skada drivkrafterna förföretagande.2. Skattesystemet får inte hindra att företaget överlåts.3. Skattesystemet måste utgå från att småföretagaren inteskiljer mellan sin egen ekonomi och småföretagets ekonomi.Den nya regeringen driver nu 1980-talets skattepolitik irepris med minskande drivkrafter för företagande somresultat. Vi menar att skattepolitiken helt måste läggas omför de små och medelstora företagen, jämfört med den politiksom den socialdemokratiska regeringen för.5.2 En ändamålsenlig lagstiftningFör att samhället skall fungera och kunna tillhandahållagoda möjligheter för företag att växa måste lagstiftningenfungera. Statens uppgift är att sätta upp tydliga ramar förverksamheterna. Inom dessa ramar måste företagen gesmöjlighet att agera fritt och utvecklas självständigt. Ingetannat ekonomiskt system kan skapa bättre förutsättningar förföretagen och mer välstånd än en fri marknadsekonomi somfår verka inom ramen för en tydlig lagstiftning.Ekonomisk brottslighet är ett allvarligt problem somunderminerar förutsättningarna för seriösa företagare. Denborgerliga regeringen vidtog en rad åtgärder för att hållaordning på de företeelser som ibland kallas företagandetsbakgård. Det kan gälla skattebrottslighet, annan brottslighetoch olika former av otillåtna dispositioner i syfte att sättaregelsystemet ur spel, beteenden som ytterst är hot motmarknadsekonomin och hela näringslivet, eftersom de oftainnebär att ett företags problem förs över på dessleverantörer.Obeståndslagstiftningen är en viktig del av de ramar sommåste finnas för näringsverksamhet. Det är av storbetydelse att denna lagstiftning är tydlig och att dess effektergår att förutsäga. Oklarheter på detta område leder till attfärre vågar satsa på egen näringsverksamhet.Aktiebolagsformen måste ge ett bra skydd för dem somåtar sig stora förpliktelser när de driver företag. Ett alltförstort ansvar innebär att drivkrafterna för företagandeminskar. Ett s.k. ansvarsgenombrott i aktiebolagen skulleinnebära att möjligheterna helt eller delvis upphävs för atti aktiebolagsform driva näringsverksamhet och därigenom iförväg kunna bedöma de ekonomiska riskerna för ägarenspersonliga förmögenhet. Om ansvarsgenombrott införs ilagstiftningen kan man därför räkna med att människorkommer att betänka sig i än högre grad än vad redan gällerinnan de startar nya företag eller investerar i redan befintligaföretag. Risken är stor att redan planer på ansvarsgenombrotthämmar företagsamhet.En annan viktig fråga i detta sammanhang ärförmånsrättsordningen vid konkurser. är reglernasådana att statens fordringar i en konkurs prioriteras framförbl.a. I samband med många konkurserkan detta få mycket allvarliga effekter och rasera många isig välskötta och väl fungerande småföretag. En förändringi förmånsrättsordningen så att leverantörsfordringarprioriteras högre än skattefordringar kommer att leda till attvi får färre s.k. följdkonkurser i leverantörsledet.Det är också viktigt att reglerna vid konkurser är sådanaatt rekonstruktioner av företag underlättas. En allmän strävanför företag i svårigheter bör vara att söka nya förutsättningarför att fortsätta driften i stället för att gå i konkurs.Avgörande för om företagsrekonstruktioner skall lyckas äratt de anställda medverkar. De anställdas löneanspråk måstedärför också prioriteras.I särskilda motioner på justitieområdet utvecklar vi merutförligt hur vi vill förändra förmånsrättslagstiftningen föratt undvika onödiga konkurser och för att underlättaföretagsrekonstruktioner.5.3 Ompröva skadliga regleringarLagstiftningen skall ange ramarna inom vilka företagen fåragera. Politiken skall stanna vid att ställa upp mål förverksamheten. När lagstiftarna och politikerna övergår till attange detaljerade regler för hur enskilda företag skall ageraleder det till att möjligheterna att driva företag minskar.I finns ett stort antal skadliga regleringar som böromprövas. De hämmar konkurrens, de förhindrarentreprenörskap, de skapar onödig byråkrati och kontroll.Dessa regleringar medför mycket stora kostnader såväl förföretagen som för samhällsekonomin.Regelbördan tvingar småföretagaren, som oftast har småadministrativa resurser till sitt förfogande, att ägna en stordel av sin energi åt arbetsuppgifter som inte har med denursprungliga affärsidén att göra. I ett litet företag med få elleringa anställda finns inga administrativa resurser för atthantera uppgiftslämnande.Ett speciellt viktigt område för avregleringsarbetet är denarbetsrättsliga lagstiftningen. Regeringen har återställt deändringar som den borgerliga regeringen gjorde i syfte attgöra lagen mer flexibel. I stället finns det behov av att gåvidare och föreslå ytterligare avregleringar på detta område.Vi redogör för våra förslag på det arbetsrättsliga området ien särskild motion.Graden av regleringar i ett land, regleringsbördan, är enkonkurrensfaktor. Det är viktigt att komma ihåg att vissaregler är nödvändiga för att sätta upp ramar för verksamheter,skydda miljön m.m. Avgörande är att reglerna inte hindrartillväxt samt att de är stabila och tydliga så att de effektersom de resulterar i är möjliga att förutse. Lagstiftningenborde kompletteras med ett skyddande av näringsfriheten igrundlagen som en viktig markering för individens rätt attkunna utveckla sina egna idéer genom eget företagande.5.4 Privatiseringar öppnar nya möjligheterKommuner och landsting är den del av den svenskaekonomin som expanderat snabbast . Dettahar fått till följd att en växande andel av ekonomin varitstängd för privata initiativ.Under senare år har det dock blivit alltmer uppenbart attkommunerna brottas med ekonomiska problem.Diskussioner om avregleringar, privatiseringar ochkonkurrensutsättningar har förekommit, men det verkligaförnyelsearbetet låter fortfarande vänta på sig. ärdet, enligt , avkommunerna som minskar sina kostnader mer än tre procent.I kommun och landsting bedrivs ofta verksamhet iförvaltningsform, vilket ger redovisningsproblem och kanleda till fel prissättning och osund konkurrens. Det är därförviktigt att verksamhet bolagiseras så att sammakonkurrensförhållanden skapas som i motsvarande privataverksamhet. Därefter bör de konkurrensutsatta bolagensäljas till lämpliga och kompetenta ägare. En möjlighet somalltid skall beaktas är försäljning eller överlåtelse tillpersonalen.Tyvärr finns tydliga tendenser till att denna process upphörvid bolagiseringssteget. Antalet kommunala bolag ökarstadigt. Detta är dock en skenförändring av den kommunalaverksamheten om den inte följs av privatisering.En öppning för privata initiativ i kommuner och landstingskulle ge chansen för en mängd småföretagare att utvecklaoch expandera egna verksamheter. Inte minst gäller detta förtjänstesektorn. Flera aktörer inom de verksamhetsfält som är stängda för privata alternativ kommer att leda tilleffektiviseringar och pressade kostnader. Ett öppnande avden kommunala sektorn skulle innebära särskildamöjligheter för kvinnors nyföretagande eftersom andelenkvinnor bland de yrkesverksamma i dessa branscher är hög.5.5 Underlätta för nya idéerEn bra näringspolitik måste bygga på goda grundläggandeförutsättningar för företagande. Riskkapitalförsörjningenskall skötas av marknaden utan inblandningen av staten.Skattesystemet skall ge goda förutsättningar för en sådanriskkapitalförsörjning. Utöver detta bör staten även ta ettansvar för information, rådgivning, skapande av kontaktytoroch i vissa fall olika typer av lån.Det är viktigt att stödet till företagandet bygger påpluralism. De olika bolag, informationsresurser, fonder m.m.som finns tillgängliga skall alla utnyttjas. Tankar på attcentralisera stödverksamhet, rådgivning m.m. leder fel. Ettcentralt organ för dessa funktioner skulle ökagodtyckligheten i bedömningarna. får inte bli ettorgan dit alla beslut centraliseras. Det riskerar att leda tillatt gynnar sina egna konsulter när det gäller uppdrag,beredning av lån m.m.Flera institutioner med olika typer av kompetens har lättareatt tillsammans tillgodogöra sig den information som krävsför att göra rätt prioriteringar. Detta ökar effektiviteten istödåtgärderna och kväver inte marknaden för rådgivare ochkonsulter.En viktig uppgift för staten är att underlättakommunikationen mellan nyföretagare och myndigheter.Den så kallade startlinjen utgör ett bra exempel på hur manmed små resurser kan driva en uppskattadinformationsverksamhet för dem som planerar att starta egnaföretag. Det är också viktigt att underlätta utbytet av idéermellan uppfinnare, innovatörer och dem som arbetar medrådgivning och stöd.Det system för mentorskap som börjat införas i syfte attunderlätta för företagare som vill få sin verksamhet att växabör byggas ut. Äldre företagare med erfarenheter är ofta bästskickade att ge råd till dem som planerar att starta egenverksamhet. Här finns en stor kunskapsresurs som börutnyttjas bättre. Det är viktigt att man skiljer påmentorverksamheten och ordinarie konsultverksamhet föratt inte kväva den privata konsultmarknaden. Mentorn skallvara ett bollplank för idéer och en rådgivare som delar medsig av erfarenheter.6 En politik att bygga vidare påVi vill fortsätta att utveckla den småföretagarpolitik somdrivits . Företagsskattesystemet måsteförenklas och göras mer konkurrenskraftigt. Ettriskkapitalavdrag bör införas. Vi vill också förnya ochförenkla den svenska arbetsrätten för att få en flexiblarearbetsmarknad med ökad rörlighet och förbättrademöjligheter att driva företag.Vi vill att näringsfriheten ges skydd i grundlagen.Konkurslagstiftningen bör förändras och statensförmånsställning gentemot leverantörer bör tas bort. Vi villockså arbeta för en stärkt etik i näringslivet. Systemet medmentorskap bör vidareutvecklas i samarbete mednäringslivet. För att förbättra möjligheterna till företagandeanser vi att det är nödvändigt att privatiseringar,avregleringar och avmonopoliseringar kommer till stånd isåväl den statliga som den kommunala sektorn. Försmåföretagen är det speciellt viktigt att förbättramöjligheterna för privata initiativ i den kommunala sektorn.6.1 Inför riskkapitalavdragDe försämringar i företagsskattesystemet som skett eftervalet kommer att leda till negativa effekter på företagandet.I en moderat partimotion om den ekonomiska politikenbeskriver vi hur det konkurrenskraftiga företagsskattesystemsom skapades under den förra mandatperioden kan bevarasoch förbättras.Riskkapitalförsörjningen bör dessutom förbättras genomatt en avdragsmöjlighet införs i skattesystemet för medelsom satsas som eget kapital i småföretag. harsämre möjlighet att erhålla riskkapital än större företag somhar tillgång till börsen. Småföretaget blir därför en sämreorganisationsform än nödvändigt när det gäller att utvecklanya idéer och uppfinningar. är vi beroende av attfler småföretag ges möjligheter att växa och utvecklas.Regeringen bör utreda förutsättningarna för ettriskkapitalavdrag.6.2 Aktivera AvregleringsdelegationenAvregleringsarbetet bör fortsätta i den riktning som pekatsut av den borgerliga regeringens avregleringsdelegation iskrivelsen 1994/95:22. Regeringen bör aktiveraavregleringsarbetet genom att låta en speciell delegationinventera tänkbara avregleringar. Även representanter försmåföretagarna bör sitta med i en sådan delegation.Ett rullande avregleringsarbete bör införas som innebär attalla regleringar på företagsområdet omprövas löpande varjemandatperiod.6.3 Minska uppgiftsskyldighetenArbetet för små och medelstora företag måste underlättas.Det är speciellt viktigt att byråkratin minskas för dessaföretag eftersom de drabbas av en relativt sett störrearbetsbörda än vad stora företag gör. Regeringen bör därföråterkomma till med ett förslag till begränsaduppgiftsskyldighet för mindre företag.6.4 Fler anbudsupphandlingarPrivatiseringsarbetet kan drivas vidare och skapa nyvitalitet och ökad konkurrens inom flera sektorer.Kommunerna bedriver en allt större del av verksamheten iegna bolag. Den totala andelen verksamhet som bedrivs iegen regi inom kommunerna måste minskas till förmån förprivata alternativ. Kommunerna måste öppnas förkonkurrens från privata företag.En obligatorisk upphandlingslag för kommunerna skulletvinga fram ett ökat konkurrenstryck och en ökad möjlighetför privata initiativ på marknader som är stängda.Regeringen bör därför återkomma till med ettförslag till nya bestämmelser om skärpta upphandlingskravför kommuner och landsting.6.5 Uppmuntra småföretagandetEtt mötestorg bör skapas där uppfinnare, innovatörer,nystartare, småföretagare, , , Industri- ochnyföretagarfonden och m.fl. kan utbytainformation med varandra. Genom detta kan nätverkutvecklas som förbättrar effektiviteten i de samladeinsatserna. En särskild innovationsmässa kan vara en väg attkonkret förverkliga ett sådant mötestorg. Uppbyggandet avgemensamma databaser kan också vara en väg att skapa ettmötestorg för aktörerna på detta område. Regeringen böråterkomma med förslag på hur skapandet av ett mötestorgmellan dessa aktörer kan etableras.Tendenser att koncentrera alltför mycket uppgifter till enenda institution, exempelvis , skall motverkas. Detleder ofrånkomligen till mindre mångfald, mindrekonkurrens och sämre förutsättningar för andra aktörer.Systemet för mentorskap för småföretagare som vill fåsina företag att växa bör utvecklas vidare så att det omfattarhela . Regeringen bör inleda detta arbete.Vi anser att staten bättre måste betona betydelsen avtillväxt i de små och medelstora företagen. Tillväxtpriser tillväxande företag enligt den modell som infördes av denborgerliga regeringen är ett bra sätt att framhålla godaförebilder inom småföretagarvärlden och peka utframgångsvägar. Regeringen bör fortsätta att användatillväxtpriser i detta syfte.6.6 ObeståndsfrågorRegeringen har givit tilläggsdirektivtill att utforma regler om s.k.ansvarsgenombrott och därvid ta ställning till vilka olikaföreteelser som bör föranleda ansvarsgenombrott och även iövrigt söka precisera förutsättningar för attansvarsgenombrott skall komma i fråga.Ansvarsgenombrott ökar risken för den enskilde somdriver företag. Risken är stor att redan regeringens uppdragtill verkar hämmande påinvesteringsviljan. Att detta är olyckligt är alla ense om.Ansvarsgenombrott aktualiseras när gäldenärsbolagetsskulder överstiger tillgångarna. Gällande lagstiftninginnehåller åtskilliga regler som syftar till att förhindra attdenna situation inträffar. Reglerna är sanktionerade genomstraff och skadeståndsbestämmelser. De riktar sig motgäldenärsbolagets företrädare och ej mot dess ägare i dennaegenskap. Ägaren drabbas främst avåterbetalningsskyldighet enligt bestämmelserna om olovligvinstutdelning. Det är viktigt att detta system fungerar väl.Det ankommer vidare på att lämna förslag till förbättringarman bedömer behövs. Lyckas det minskar behovet av reglerom ansvarsgenombrott.Lyckas det inte aktualiseras förslagtill omarbetning av konkurs- och ackordslagarna. Dettaförslag syftar till att undvika konkurs och främjarekonstruktion av gäldenärsföretag. Erfarenheten visar attrekonstruktion i åtskilliga fall är möjligt tack vare ägarnasberedvillighet att tillskjuta ytterligare medel eller att göraandra eftergifter. Bestämmelser om ansvarsgenombrott kankomma att försvåra önskvärda företagsrekonstruktionergenom att öppna möjligheter till säraktioner från enskildaborgenärer.Frågan om ansvarsgenombrott har således åtskilligaaspekter utöver dem som skallbeakta. Frågan har diskuterats länge och utretts avBetalningsansvarskommittén. Först om det visar sig att denlagstiftning som Aktiebolags- ochRedovisningskommittéernas arbete i övrigt leder till ärotillräckligt bör frågan om ansvarsgenombrott tas upp tilldiskussion. Enligt vår mening bör därför ytterligareutredningsarbete nu inte läggas ned på denna fråga. Vi anseratt Aktiebolags- och Redovisningskommittéerna bör fåsådana direktiv att frågan om ansvarsgenombrott inte utreds. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande avriskkapitalavdrag,12. att hos regeringen begär att den aktiveraravregleringsarbetet i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att hos regeringen begär ett förslag till enrullande prövning av regleringarna på företagsområdet ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska uppgiftsskyldighetenför företagarna,5. att hos regeringen begär ett förslag påobligatorisk upphandlingslag för kommunerna,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrade kontakter mellan deaktörer som stödjer nyföretagandet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riskerna med koncentration avuppgifter till ,. att beslutar att systemet med mentorskap skallutvecklas vidare i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att beslutar att frågan om s.k.ansvarsgenombrott inte skall utredas.3