mot · GI02Ju203 · 1995-01-25 00:00:00 — Under de tre borgerliga regeringsåren --1994genomfördes en lång rad viktiga reformer på detkriminalpolitiska området. Bland annat avskaffades denobligatoriska halvtidsfrigivningen av fängelsedömda. Vidareskärptes straffen för många brott, däribland rattfylleri ochnarkotikabrott. Den brist på poliser som socialdemokraternalämnade efter sig åtgärdades också.Denna politik har givit resultat. kan vikonstatera att antalet anmälda brott har minskat, under 1994med ända . Detta innebär ett trendbrott --annars har brottskurvan varit brant stigande sedan 1950.Det finns ett undantag från den nedåtgående trenden ochdet gäller våldsbrotten, som inte bara ökar till antalet utandessutom blir allt brutalare. Inte minst ungdomsvåldetförråas -- knivar, skjutvapen och karatesparkar används alltoftare i gänguppgörelser, men också helt oprovocerat motmänniskor som bara råkar befinna sig på fel plats vid feltidpunkt.Inte minst har drabbats hårt av våldsyttringar påsenare tid. Dödsskjutningarna i harnaturligtvis blivit det mest uppmärksammade fallet. Fleraandra fall av allvarligt våld har dock inträffat i ochmed rätta väckt bestörtning hos befolkningen. På vissa orterförekommer nästan kravallartade scener på fredags- ochlördagsnätterna. Ungdomsgäng slår ner människor ochmisshandlar dem brutalt mitt framför ögonen på folk, sominte gör något för att ingripa och sedan dessutom undandrarsig att vittna. Det som vi till betraktade som ettstorstadsproblem i huvudsak händer nu mitt bland dalfolketi , i , i , i ...Och vad avser då den socialdemokratiska regeringen attgöra åt problemen?Jo, i årets budgetproposition redovisas förslag till nyabesparingar inom polisväsendet utöver detbesparingsprogram om totalt under1993/94--1995/96 som socialdemokraterna tvingade framunder de så kallade krisuppgörelserna . Nuföreslår regeringen för /96 (18 månader)inom område besparingar inom denlokala polisorganisationen med . Totaltför tiden fram finns en uppenbar risk för attpolisen kommer att drabbas av en sammantagen besparing påcirka 500 miljoner kronor.Moderata Samlingspartiet har i en partimotion krävt avslagpå regeringens förslag om besparingar inom det lokalapolisväsendet, liksom inom kriminalvården. Här vill visärskilt understryka vilka allvarliga konsekvenser förslagen,om de förverkligas, kommer att få för Dalarna.Om man gör en schablonmässig fördelning avbesparingsbetinget utifrån länens befolkningsmängd så gerdet vid handen att de lokala polisdistrikten i tvingasspara ytterligare . Det innebär att 48polistjänster måste bort.Naturligtvis är det så att det ökande ungdomsvåldetorsakas av en mängd faktorer och att problemet inte löses såenkelt som genom fler poliser. Det krävs insatser på en radområden. Den viktigaste brottsförebyggande faktorn av demalla, nämligen föräldrarna, nämner justitieministern överhuvud taget inte i sitt åtgärdsprogram. Föräldrar måsteförmås att ta ett större ansvar för sina barn, och vi anser attsamhälls- och förvärvslivet måste inrättas på ett sådant sättatt föräldrarna får mer tid för barnen. Den viktiganormöverföringen från generation till generation har blivitlidande i det socialistiska Sverige.Men polisen behövs också!På kort sikt är det avgörande för människors trygghet attveta att polisen har tillräckliga resurser för att kunna vara påplats inom rimlig tid om något händer. I södra finnsen enda bemannad polisbil . Det får inte heller vara en sådan brist påpolisresurser att de få som är i tjänst exempelvis i enfredagsnatt på grund av sitt underläge tvingas till passivitetinför ungdomarnas framfart.På är det av avgörande betydelse förbrottsutvecklingen att polisen får möjlighet att utveckla dennärpolisverksamhet som infördes under den borgerligaregeringen. Närpoliser är ett gammalt moderat krav. Vimenar att oerhört mycket är vunnet med att det finns lokalapoliser som är väl förtrogna med situationen i sitt område.För människorna som bor eller verkar i området blir detnaturligt att tala med sin närpolis, som alla känner. Förnärpolisen blir det lättare att upptäcka om något egendomligteller avvikande sker i hans område.Närpolisverksamheten skall i första hand inriktas påbrottsförebyggande och problemorienterat polisarbete.Kanske viktigast av allt är att närpolisen lär känna ''sina''ungdomar och därigenom får större möjlighet att i tidupptäcka om någon håller på att spåra ur. Han eller hon fåren chans att gå in och bryta upp destruktiva gängbildningarinnan det har blivit för sent.Försöksverksamhet som har bedrivits på flera håll i landet,bland annat polisdistrikt, visar entydigt att detlokala brottsförebyggande arbetet av närpolismodell germycket goda resultat. I detta arbete engageras alla godakrafter i lokalsamhället -- föräldrarna, skolan, kommunen,idrottsrörelsen, andra ideella organisationer,handelsmännen -- men det är polisen som är motorn iverksamheten. Brottsstatistiken i visar en påtaglignedgång i brottsligheten, särskilt när det gäller sådant somär typiska ungdomsbrott.Vi menar att det är nödvändigt att närpolisverksamhetbyggs upp och utvecklas även i olika polisdistrikt.Detta torde emellertid bli omöjligt om regeringensbesparingskrav går igenom så att tappar 48 poliseri operativ tjänst. Det är nödvändigt att dalapolisens resurseråtminstone får ligga kvar på nuvarande nivå.För närvarande räknar med en så kalladstorstadsfaktor, som innebär att , ochMalmö polisdistrikt får ett större anslag än vad enbartfolkmängden skulle motivera. är emellertid, som viovan framhållit, svåra sociala problem och grova våldsbrottinte bara ett storstadsfenomen. missgynnas ocksåvid fördelningen av anslagen genom att ingen hänsyn tas tillatt området kring , liksom fjällvärlden, mångdubblarsin befolkning under turistsäsongerna. Vi anser attstorstadsfaktorn bör omprövas redan inför budgetåret1995/96. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot ungdomsvåldet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dalapolisens resurser,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av den s.k.storstadsfaktorn vid beräkningen av anslagen till den lokalapolisorganisationen.