mot · GI02Kr267 · 1995-01-25 00:00:00 — Översyn av public service-verksamheten Det så kallade public service-begreppet är mångtydigt menförknippas kanske främst med de radio- och TV-sändningari etern som anförtrotts åt de tre programbolagen . Public service kan härvidlag närmast betecknassom en radio och TV i offentlighetens, allmänhetens ellerpublikens tjänst, en ''publikens rundradio''.I avtal mellan staten och vart och ett av programbolagenär villkoren för sändningsverksamheten noga angivna, blandannat att man med beaktande av en vidsträckt yttrandefrihetskall producera och sända program för mångskiftandeintressen och grupper i samhället. I stort sett allapubliksmaker skall tillgodoses. För att kunna producera alltdetta äger uppbära intäkter av en allmänmottagaravgift som envar innehavare av entelevisionsapparat har att erlägga per månad.Det är viktigt med en kvalitativt god, oberoende ochprofessionell radio och TV i allmänhetens tjänst. Därmedinte sagt att verksamhetens omfattning, organisation ochfinansiering är en gång för alla given.Tvärtom -- public service-verksamheten måstefortlöpande kunna anpassas till tidens anda, den tekniskautvecklingens möjligheter och inte minst, publikens krav ochvillkor. Vid en blick i historiens backspegel erfar vi attteknikens landvinningar oftast legat före opinionens. Näropinionen väl ''hunnit upp'', har tekniken redan flyttat framtill nya positioner.Den tekniska utvecklingen har frambringat avanceradelektronik som bland annat kan användas i radions ochtelevisionens tjänst. Digital sändningsteknik (DAB för radiooch HDTV för TV) öppnar till exempel tidigare oanademöjligheter att väsentligt utöka antalet frekvenser i etern,men också att vidga spridningsområdena och förbättrasignalmottagningskvaliteten. Satellitsändningstekniken harbokstavligen och bildligt talat ''öppnat många TV-fönster''till vår omvärld på gott och ont.De nya möjligheterna har också skapat intresse ochnyfikenhet hos publiken som välkomnar initiativ, alternativoch komplement till ''det vanliga'' public service-utbudet.Mot bakgrund av att vi sett nyaalternativfinansierade radio- och TV-kanaler växa fram finnsdet allt påtagligare anledning fråga sig hur denlicensfinansierade public service-verksamheten egentligenskall struktureras. Har vi i längden ''råd'' med tvåallmänfinansierade, rikstäckande TV-kanaler och fyralikaledes rikstäckande radiokanaler? Finns det ett publiktbehov av dem och vilka kostnader för verksamheten kan i såfall anses rimligt försvarbara?Är det rimligt att ålägga en från fristående,kommersiell och marksänd TV-kanal som vissaprogrampolitiska public service-krav? Friheten i etern blirmed ett sådant system mycket fiktiv, konkurrensen satt urspel och de ekonomiska existensvillkoren ytterst ojämlika.Hör det traditionella public service-uppdraget över huvudtaget hemma även hos frifinansierade, kommersiella radio-och eller bör det också fortsättningsvisanförtros åt ''allmänfinansierade'' programbolag?En allmän avpolitisering och avreglering av medievärldensynes i hög grad motiverad. Politikernas uppgift bör vara attange vidsträckta ramar för verksamheten och skapaförutsättningar för rättvisa villkor.Mycket talar för att organisation börändras och bättre anpassas till en ny tids mediemiljö. Om enöversyn av public service-verksamheten föga förvånandeskulle ge vid handen att SRs public service-uppdrag kankoncentreras och renodlas innebär det självfallet att ävenorganisation och administration får anpassas till nya behovoch förutsättningar.Avtalet mellan staten och de nuvarande treprogrambolagen löper ut vid årsskiftet1996/97. Inför en ny avtalsperiod borde en bredmediepolitisk beredning få i uppdrag att formuleraförutsättningarna och formerna för statens engagemang i såkallad public service-verksamhet -- strukturellt, finansielltoch organisatoriskt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tillsätta en bred mediepolitiskberedning med uppdrag att närmare klargöraförutsättningarna och formerna för statens engagemang i deså kallade public service-företagen.