mot · GI02N280 · 1995-01-25 00:00:00 — Den djupa lågkonjunkturen som började drabbadeDalarna mycket hårt. Enligt Statistiska centralbyrånsarbetskraftsundersökningar () har länets sysselsättningsjunkit med från sista kvartalet 1990 tillmotsvarande kvartal 1993. Detta innebär att länet underdessa år förlorat en större andel av sina arbetstillfällen ännågot annat län.Tillverkningsindustrin visar på en ännu kraftigarenedgång. En branschjämförelse visar atttillverkningsindustrin haft enminskning . Verkstads- och stålindustrin somhar stor betydelse för länets arbetsmarknad uppvisar enmotsvarande utveckling om än inte fullt så stor som för dentotala tillverkningsindustrin.De stora företagen inom dessa brancher, stålverken och deflesta verkstadsföretagen, kommer enligt prognoser inte attgenerera ny sysselsättning i anslutning tillkärnverksamheterna. Däremot kan nya applikationer ge nyaföretag.Inom stålverken finns fortfarande en rationaliserings-potential i den direkta produktionen, och produkterna ansesi många fall som mogna. Nya och förenkladeprocesslösningar med direktgjutning i ett varmt flöde kan geytterligare stora effektivitetsförbättringar. Internationelltfinns exempel på denna utveckling.De traditionella verkstadsföretagen kommer inte heller inämnvärd utsträckning att öka antalet anställda i direktproduktion även om tillverkningsvolymen ökar betydligt.Inom några företag pågår investeringsprogram som syftar tillatt automatisera stora delar av monteringsarbetet och somföljd av detta ökar produktiviteten. De företag som avvikerfrån den beskrivna utvecklingen är de som satsar storaresurser på forskning och utveckling, och i länet finns idagendast ett fåtal företag som gör det. Företagen ser i sinutveckling att framtidens produkter kommer att innehålla enallt större andel av ingenjörstimmar och kvalificeratutvecklingsarbete.Länets mindre och medelstora företag som långsiktigt kanutvecklas gynnsamt är sådana som har egna produkter ellerannan unik kompetens. Egenutvecklade produkter med högtkunskapsinnehåll har som regel ett högre försäljningsprisoch oftast högre vinstmarginaler. Detta gör det möjligt attbära kostnader för marknadsföring och utveckling.Många mindre företag har tyvärr alldeles för fåhögutbildade ingenjörer anställda och med det följer en lågnivå på utvecklingsarbetet. I har tillgången påarbetskraft med akademisk utbildning inte varit särskilt stor.Kopparbergs län är ett av de län som har den lägstautbildningsnivån på arbetskraften i landet. För industrins ochde mindre företagens framtida utvecklingsmöjligheter ärtillgången på välutbildade ingenjörer och ekonomer avmycket stor vikt.För att få till stånd en dynamik i länets framtida näringslivkrävs det att nya verksamheter etableras i en allt snabbaretakt om en hög sysselsättningsgrad skall kunna upprätthållas.Stora företag har ofta möjligheter till avknoppningar avperifera projekt och produktidéer som ligger utanför den egnakärnverksamheten. , när det blivit en trend att de flestastorföretag skall fokusera på sin kärnverksamhet, är detviktigt att uppmärksamma möjligheter till avknoppningar.Det finns många exempel som har visat att avknoppadeprojekt från storföretag kan ge upphov till nya ochframgångsrika verksamheter som bättre lämpar sig att drivainom ramen för mindre och medelstora företag.I vissa fall kan avknoppningar hindras på grund av rädslaför ny konkurrens. Särskilt vanligt var detta tidigare inom degamla bruksföretagen som inte gärna ville ha en lokalkonkurrens om arbetskraften. Inom storföretagen har detdock förekommit vissa ambitioner att stötta s.k.intraprenörsverksamhet genom att anställda tillåtits att på ettfriare sätt arbeta med udda utvecklingsprojekt. Sådanverksamhet har blivit allt mer ovanlig i takt med att företagenfokuserar sig på sin kärnverksamhet.För del är det avgörande med en ökning avantalet små och medelstora företag för att den framtidasysselsättningen skall . De små och medelstoraföretagen måste därför ges rimliga möjligheter att kunnautvecklas på ett bra sätt. Företagsutveckling och nyetableringmåste ges bra förutsättningar. Särskilt viktigt är att företagmed egenutvecklade produkter och tjänster som ärkonkurrenskraftiga på den internationella marknadenutvecklas och etableras. med unika produkteroch tjänster läggs grunden för ett differentierat och expansivtnäringsliv.Dessa företag kommer att konkurrera med högrekunskapsinnehåll i produkterna. Högre kunskapsinnehållkräver en högre generell utbildningsnivå hos personalen.Idag är det uppenbarligen allt för få ungdomar som väljer denaturvetenskapliga och tekniska programmen inomgymnasieskolan. dominerar desamhällsvetenskapliga och administrativa inriktningarna.Detta gör att högskolorna har svårt att rekrytera tillräckligtmed studenter till de tekniska och naturvetenskapligautbildningarna.Utbildningsministern aviserar sin avsikt att låta enarbetsgrupp inom departementet se över problemen medrekrytering till gymnasieskolans industriprogram. Vi menaratt uppdraget bör vidgas till att omfatta även de merteoretiska programmen som har betydelse för rekrytering tilllängre tekniska utbildningar. Uppdraget bör innefattadjupgående analyser av orsakerna. Bl.a. bör gruppen studeraom svårigheterna att rekrytera elever ur unga generationermed stort miljöengagemang kan bero på eftersläpningen i detekniska utbildningarnas anpassning till kraven på ekologiskuthållighet i det moderna industrisamhället.Situationen kräver även åtgärder med snabbare effekter.En sådan åtgärd är att stimulera nyrekrytering av högskole-och civilingenjörer till små och medelstora företag medbehov av kompetenslyft. Möjligheter till sådan stimulans börtillskapas inom ramen för de stödformer som existerar ellerföreslås i budgetpropositionen. Tillämpningen kan avekonomiska skäl behöva begränsas till de målområden somingår i EUs strukturstöd som exempelvis mål 2.Det behövs också stöd till nybildande av företag.Regeringen överväger att föreslå ett riskkapitalavdrag förprivatpersoner. Det förefaller kunna bli ett steg i rätt riktning.En annan åtgärd som också kan få snabb effekt är attförstärka kontaktnäten mellan forskningen och de små ochmedelstora företagen. Regeringen föreslår att 100 miljonerkronor avsätts för att skapa nätverk i detta syfte.Företagarnas och ett antal mindre ochmedelstora högskolor har bearbetattekniköverföringens problematik för små och medelstoraföretag. Man konstaterar att ett av problemen är den starkakoncentrationen av svensk FoU till ett fåtal storföretag ochtill ett fåtal orter/stora universitet och högskolor. Den lösningsom föreslås är en särskild teknikbrostiftelse för mindre ochmedelstora högskolor och företag. Som förebild har tjänatden tyska som i Baden Württenbergarbetat framgångsrikt med tekniköverföring till små ochmedelstora företag via ett antal transfercentra.Förslaget som diskuterats med och redovisats iregeringskansliet innebär att etablera TIPPS-centra i ,och . (TIPPS står för , Processes and Systems). Vi tror den föreslagnalösningen med dess högskolenära men friståendeorganisation kan bli en intressant partner i de nätverkregeringen föreslår och bli en god garant för närhettill även de mindre företagen. Vi föreslår att resursertillskapas för att möjligöra bildande av s.k. TIPPS-centra.För och Bergslagens del skulle det innebära attdet och utveckling (CITU)som /byggt upp, tillsammansmed ett TIPPS-centrum och med stöd av de nätverk somregeringen föreslår, skulle kunna ge de små och medelstoraföretagen en starkt förbättrad tillgång till modernt teknisktkunnande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rekrytering till gymnasieskolansindustriprogram och teoretiska program,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stimulans till nyrekrytering avhögskole- och civilingenjörer till små och medelstoraföretag,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stimulans till nybildande avföretag genom avknoppning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillskapande av nätverk förtekniköverföring för små och medelstora företag.