ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02A262 · 1995-01-25 00:00:00 — vill att förordningen för arbetshjälpmedeländras så att begränsningen som säger att arbetstagare somfår lönebidrag, skyddat arbete eller utbildning i företaget intekan få arbetsbiträdesbidrag (förordning 1987:409). Vi vill habort den klausulen av rättviseskäl så att även handikappadekan få ta del av bidraget.Arbetsmarknadsstyrelsen har i en anslagsframställanbegärt att få ta bort detta förbehåll och anser inte att detbehöver föra med sig några större kostnader men fått avslagpå denna begäran.Vi vill också att begränsningen att lönebidraget och bidragtill arbetsbiträde inte får överstiga den totala lönekostnadenslopas. Det finns ingen motsvarande begränsning för bidragtill arbetshjälpmedel i kombination med lönebidrag och dåbör även denna begränsning tas bort.Vänsterpartiet vill också höja taket för bidrag tillarbetsbiträde. har krontaket på legat fast.Detta har medfört att det skett en urholkning av bidraget.Vi föreslår att bidraget fortsättningsvis knyts tillbasbeloppet och att det för kommande budgetår sätts till 2,5gånger ett basbelopp (/år). Detta kommer attöka kostnaderna med . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att begränsningensom avser bidrag till arbetsbiträde slopas enligt vad imotionen anförts om handikappades möjlighet att få ettsådant bidrag,2. att beslutar att begränsningen om attlönebidrag och bidrag till arbetsbiträde inte får överstiga dentotala lönesumman slopas,3. att till Arbetsbiträden för /96(18 månader) anslår utöver vad regeringen föreslagit.
mot · GI02A264 · 1995-01-25 00:00:00 — Starta-eget-bidraget har använts under ganska många år.Bidraget innebär i praktiken att den som är arbetslös behållersin arbetslöshetsersättning och då fårmöjlighet att pröva som egen företagare. Innan ett starta-eget-bidrag beviljas prövas affärsidén ekonomiskt o.s.v.Den statistik som oftast hänvisas till för ''starta eget'' visarpå bra utfall av denna åtgärd. Det som är bristen i denstatistiken är att den inte visar hur många jobb den trängtundan. Den visar hur många av dem som startar eget lyckas,åtminstone inledningsvis. Men inte vad som i övrigt händerpå den aktuella arbetsmarknaden.Framför allt från entreprenadbranschen, skogsbruket ochtaxinäringen har oftast riktats kritik mot ''starta eget'' för attdet inte skapar några nya jobb utan enbart tränger undan jobbsom redan finns när nya företag skapas. Detta är i sig logiskteftersom marknaden är begränsad. Det behövs inte flertaxiförare för att det startar nya taxiföretag. Det behövs intefler elektriker när företagen delar sig och de anställda startareget. Så kan man räkna upp bransch efter bransch påentreprenadsidan.För att få ett rejält underlag att värdera ''starta eget'' utifrånär det viktigt att en utvärdering sker av hur många nya jobbsom skapats och hur många det trängt undan. En sådanutvärdering bör ske skyndsamt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov av att utvärdera starta-eget-bidraget.
mot · GI02A265 · 1995-01-25 00:00:00 — Varje människa, oavsett kön, ska ha rätt att leva sitt liv ifrihet och oberoende. Ett eget arbete med en lön som går attleva på är själva grunden för detta. Andelen sysselsattakvinnor är nästan lika stor som andelen män. Kvinnor ochmän i har möjligheter att kombinera förvärvsarbetemed ansvar för hem och barn under förutsättning att det finnsen väl utbyggd offentlig sektor.Men arbetsmarknaden är segregerad på många olika sättbl.a. när det gäller rätten till heltidsarbete. Och det är ettproblem som i huvudsak drabbar kvinnor eftersom mer än85 % av de deltidsarbetande är kvinnor. Många av dem ärofrivilligt deltidsarbetande med deltidsarbetslöshet somföljd. Självfallet önskar många arbeta deltid, men alltförmånga av de deltidsarbetande är missnöjda med sin situationoch önskar heltidsarbete.För många deltidsarbetande är det omöjligt att kunnaförsörja sig utan att få stöd från stat och kommun genombidrag. För de allra flesta krävs ett heltidsarbete för att kunnaleva ett självständigt liv såväl somnär man är pensionär. Eftersom ofrivilligt deltidsarbete ochdeltidsarbetslöshet till största delen är ett problem somdrabbar kvinnor som arbetar inom traditionelltkvinnodominerade sektorer som t.ex. handel, vård ochomsorg så är det också en viktig fråga i det fortsatta arbetetför jämställdhet mellan kvinnor och män.När det gäller arbetsgivarens ansvar så måste detförtydligas och den enskildes rättigheter stärkas. Rätten tillheltidsarbete bör vara en självklarhet även inomkvinnodominerade arbeten och de deltidsarbetande som såönskar måste ges rimliga förutsättningar att få ettheltidsarbete. Det är därför angeläget att möjligheten fördeltidsarbetande att få företräde till heltidsarbete utreds. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om deltidsarbetandes situation påarbetsmarknaden.
mot · GI02A267 · 1995-01-25 00:00:00 — I finansplanens prognos för utvecklingen påarbetsmarknaden beräknas den totala arbetslösheten 1998uppgå till av arbetskraften. Detta är en nivå som ingetriksdagsparti anser acceptabel. Mycket talar för att den endavägen mot lägre arbetslöshetstal är att de små och medelstoraföretagen tillåts expandera och framför allt att nyasmåföretag startas. Därför måste en av viktigasteuppgifter bli att finna modeller för hurfler människor ska förmås att ta steget att starta nya företag.En icke oväsentlig del i en sådan politik blir att skapaförmånliga villkor för nyföretagande. ärstarta-eget-bidraget en prioriterad åtgärd inomarbetsmarknadspolitiken. Härom råder inga delade meningarmellan de flesta riksdagspartier. Starta-eget-bidraget harfallit väl ut och antalet har fördubblats mellan budgetåren1992/93 och 1993/94 då antalet beslut uppgick till 18 000 st. Ställda i relation till antalet arbetslösa är emellertidäven dessa nivåer otillräckliga.Ett steg för att ytterligare underlätta etableringen av flernya företag är att vidga personkretsen som har rätt att utnyttjastarta-eget-bidragen. Det är förståeligt om många i enarbetslöshetssituation avstår från att ta det stora klivet attstarta ett eget företag.Att starta ett eget företag kräver inte bara en god affärsidé,utan också betydande kunskaper i ekonomi, marknadsföringetc. Dessutom är det en fördel om den person som startar egethar ett eget kapital att sätta in i sitt företag eller alternativthar en ekonomisk buffert i hushållsbudgeten för att klara avde perioder med låga inkomster som oftast är förknippademed den som småföretagare. Det är få arbetslösasom har möjlighet att bygga upp ett sådant eget kapital, ochalla har inte heller de grundläggande kunskaper som behövsför att lägga upp en god företagsstrategi. Enligt min meningbör systemet med starta-eget-bidrag ses över med syfte attytterligare öka personkretsen till att omfatta även de personersom redan har en fast anställning. För att detta ska kunna blimöjligt bör rätten till tjänstledighet ses över. På så sätt kanden person som vill pröva att starta ett nytt företag göra detutan att förlora tryggheten av att ha kvar sin gamlaanställning om det skulle visa sig att det nya företaget inteblir tillräckligt bärkraftigt. Starta-eget-bidraget för dennapersonkrets bör emellertid villkoras med att den anställningsom nyföretagaren är tjänstledig från ersätts med ettutbildningsvikariat. På så sätt kan fördelarna från tvåarbetsmarknadspolitiska instrument kombineras med nyttaför alla inblandade parter och förhoppningsvis kan fler nyaföretag etableras som ett led i att bekämpa arbetslösheten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att personkretsen med rätt att sökastarta-eget-bidrag utökas till att omfatta även dem med fastanställning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rätt till tjänstledighet bör gesför anställda som erhåller starta-eget-bidrag.
mot · GI02A269 · 1995-01-25 00:00:00 — Skogliga beredskapsarbeten är en viktigarbetsmarknadspolitisk insats. ,och Skogsvårdsstyrelserna arbetar både medanslagsfinansierad myndighetsverksamhet ochuppdragsverksamhet i huvudsak åt andra myndigheter. Denvolymmässigt största uppdragsverksamheten är den skogligaberedskapsverksamheten som omsätter ca 450 miljonerkronor och ger sysselsättning åt mer än 2 000människor.De människor som via arbetsförmedlingarna (Af) anvisasskogliga beredskapsarbeten har olika bakgrund. I vissa fallrör det sig om människor med sociala handikapp ochmissbruksproblem. Förutom att erbjuda sysselsättning tjänarverksamheten syftet att återanpassa dessamänniskor till ett normalt arbetsliv. Här förekommer ocksåsamarbete mellan kommunernas socialtjänst, Af ochSkogsvårdsstyrelsen på orten.Det skogliga beredskapsarbetet är ofta organiserat i lag om7--9 personer. En arbetsledare har i regel ansvaret för ett parsådana lag eller ett lag med en arbetsledare som utöverledningen deltar i den skogliga produktionen.I syfte att rationalisera och begränsa utgifterna har fleraav tillsvidareanställda arbetsledareersatts av från Af hänvisade arbetsledare.Arbetsförmedlingen har då valt någon med skogligerfarenhetsbakgrund som den avSkogsvårdsstyrelsen anställda arbetsledaren erbjudits annatarbete eller som också förekommit, blivit övertalig och sagtsupp.Genom detta förfaringssätt går oftast den viktigaåteranpassningsdelen i verksamheten förlorad. Kompetensenoch erfarenheten av att arbeta med människor i dessa lägenfinns knappast hos en tillfälligt hänvisad arbetsledare.Samtidigt som arbetslösheten ytterligare späds på genom attfriställa av anställda arbetsledare, oftastmed mångårig erfarenhet av att arbeta både med skog ochmed människor. De dubbla målen får vika för enbartsysselsättningsmålet.För att motverka vad som tenderar bli dominerande,dvs. att endast uppfylla sysselsättningsmålet i den skogligaberedskapsverksamheten, erfordras ett utvecklingsarbete därvunna erfarenheter från tidigare verksamhet tas tillvara ochdär kommunernas socialtjänst måste få ett tydligt inflytande.Med hänvisning till det anförda bör man inomArbetsmarknadsstyrelsen fördela resurer till skogligaberedskapsarbeten och ge iuppdrag att tillsammans med arbetsförmedlingen ochkommunernas socialtjänst inleda ett utvecklingsarbete.Syftet bör vara att finna nya och utveckla gamla former förskogliga beredskapsarbeten. Att underlätta för människormed socialt handikapp att få tillgång till den ordinariearbetsmarknaden skall var ett viktigt mål jämsides med denskogliga verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skogliga beredskapsarbeten.
mot · GI02A278 · 1995-01-25 00:00:00 — Detta eftersom vi ärövertygade om att förändringarna ligger i samklang med hurframtidens arbetsmarknad kommer att se ut och med dekommande generationernas sätt att förhålla sig tilllönearbete.Den stela arbetsmarknaden hör helt klart också till destrukturella problem som lider av och som vimåste komma till rätta med för att vara ett land att räkna medäven . Om man betänker att det, förutom de godaeffekter som förändringarna skulle ge, i princip inte kostarnågonting att genomföra dem är det nära nog ofattbart attarbetet i regeringen snarare går i rakt motsatt riktning.Det som är svårt att förstå är dock att partier som ärmotståndare till en reformering av arbetsmarknaden kanfortsätta att argumentera mot dessa som om vi i intehade några som helst problem med arbetslöshet. Manargumenterar mot lågavlönade jobb i den privatatjänstesektorn genom att framhålla att det är bättre medhögre avlönade jobb och man protesterar mot längre prov-samt tidsbegränsade anställningar genom att säga att det ärbättre med fasta jobb.Det väsentliga i sammanhanget är ju dock att alternativenunder överskådlig framtid inte är högre avlönade och fastajobb. Alternativen är tyvärr för det mesta arbetslöshet!Genom detta envisa sätt att hålla fast vid de gamlapositionerna har man tyvärr låtit det bästa bli det godasfiende och därvid låtit bland andra en stor del av landets ungamänniskor ta konsekvenserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en förändrad syn påarbetsmarknaden för att få fram nya riktiga arbeten.
mot · GI02A280 · 1995-01-25 00:00:00 — Arbetslösa som fyllt möts av många fördomar påarbetsmarknaden. De bedöms ej ha så mångayrkesverksamma år kvar, de sägs vara överkvalificerade, dekräver för hög lön osv. Vad man ibland glömmer bort är attäldre arbetslösa ofta, om de får en anställning, är lojala ochstannar kvar hos arbetsgivaren . Yngremänniskor är med all rätt karriärlystna och vill efter några årröra på sig och hitta ett nytt jobb.En 55-åring som börjar på ett nytt jobb är däremot oftakvar på den arbetsplatsen till sin pensionering. Denna periodkan bli lång då det är tänkt att vi med det nyapensionssystemet skall gå mot en utveckling med en alltmerflexibel pensionsåler. Skulle man själv vilja det kan periodenfrån till pensioneringen omfatta och det är enlång tidsrymd också för arbetsgivarna. En äldre personskompetens kan man ej vifta bort som överkvalifikation ochdärmed diskvalificera honom/henne från en anställning. Istället borde arbetsgivarna välkomna kunskap ocherfarenhet, inte minst mot bakgrund av att den rutineradearbetskraften kan dela med sig av sina kunskaper till sinayngre kollegor.Det behövs konkreta åtgärder för att stimuleraarbetsgivarna att i konjunkturuppgången också ta till sig denäldre lediga arbetskraften. En lämplig åtgärd vore attöverväga att rekryteringsstödet gjordes mer generöst föräldre. Detta kunde genomföras genom att tiden för stödet,som annars är 6 månader inom den privata sektorn, utökastill 12 månader för personer över 50 år.En annan möjlig åtgärd vore att satsa mer påvidareutbildning av äldre arbetskraft. Särskilt viktigt skulledet vara att uppmärksamma arbetslösa ledare och specialisterså att deras kompetens bibehålls och vidareutvecklas.Det är uppenbart att det finns många olika vägar att gå föratt förbättra situationen för äldre arbetslösa. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de äldre arbetslösas situation,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av speciellaarbetsmarknadspolitiska åtgärder för personer .
mot · GI02A284 · 1995-01-25 00:00:00 — Statsbidrag till andra trossamfund än Svenska kyrkanomfattar verksamhetsbidrag, lokalbidrag ochutbildningsbidrag. De förmedlas av förstatsbidrag till trossamfund. De samfund som åtnjuter stödär de traditionella frikyrkorna, men ocksåinvandrarkyrkorna, de judiska och islamska församlingarna.Verksamhetsbidraget har i stort legat still . Så äveni det nu aktuella budgetförslaget. Mot bakgrund av landetsallvarliga ekonomiska situation är detta förståeligt.Lokalbidraget har i än högre grad varit låst i flera år.Därigenom har värdet av bidraget minskat. Under de senareåren har dock detta bidrag kompletterats med särskildaarbetsmarknadsmedel av sysselsättningsskäl. Under de tresenaste budgetåren har tillförts på dettasätt. Det motsvarar två gånger lokalbidragsanslaget. Det ären rejäl insats som staten gjort, även om behovet av medelvarit ännu större.Med denna bakgrund föreslår regeringen i budgetförslagetatt ytterligare arbetsmarknadsmedel nu inte behöver tillföras.Samtidigt halveras lokalbidragsanslaget mot bakgrund avlandets dåliga ekonomi.Lokalbidraget, som närmast kan jämföras med bidraget tillallmänna samlingslokaler, utgår till de aktuellatrossamfundens ny- och ombyggnader av olika typer avlokaler. Det bidrar till byggsysselsättningen. Ett statsbidragi storleksordningen 15--av den totala byggkostnadengenererar en omfattande byggnation som betalas av ideellamedel. Det är ytterst få insatser av statliga medel, som haren så hög utväxling. En del av medlen disponeras förhandikappanpassning.Under 1995 finns medel från /95, somtäcker byggnadsbehoven. Men innevarande budgetår ärförlängt . Det halveradelokalbidragsanslaget kombinerat med inga ytterligarearbetsmarknadsmedel kommer med all sannolikhet attmedföra, att ett antal byggprojekt för intekommer till stånd. Därmed går ett antal arbetstillfällenförlorade i en bransch med hög arbetslöshet.En sådan utveckling vore olycklig. Därför är det angeläget,att ytterligare arbetsmarknadsmedel för att ökabyggsysselsättningen genom att ta till vara möjligheterna attbygga samlingslokaler för trossamfunden kan disponeras.Om utvecklingen under början på 1996 visar attbyggsysselsättningen fortsatt behöver stödjas och om en kötill lokalbidrag finns, vilket är sannolikt, börarbetsmarknadsmyndigheterna som ställa medel tillförfogande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om trossamfundens lokalbyggnation.
mot · GI02A401 · 1995-01-25 00:00:00 — Fördelning av medel från Efter inträde i EU åvilar det oss att bl.a. görageografiska avgränsningar enligt mål 5b.För del är det aktuellt att göra dels enavgränsning i skärgård och fiskeberoende områden, dels iandra områden som också fyller kriterierna för 5b-områden.I finns drygt 60 öar med sammanlagt över 17 000invånare. Öarna finns i , , Tjörns, Orusts,, , och kommuner. Tilldessa öar bör också läggas i Orustskommun vars struktur är att uppfatta som ett fiskeberoendeskärgårdsområde.En tredjedel av fiskekåren i vårt land finns i län och därtill den absolut största delen av landetsfiskberedningsindustri med serviceverksamheter knutna tillnäringen.Beträffande de andra områdena som, utan att vara direktfiskeberoende och ligga vid kusten, uppfyller kriterierna förEG:s 5b-områden bör framhållas de fyra nordligasteförsamlingarna i , Hogdal, Lommeland,Näsinge och . Vidare Mo och Naverstad i Tanumskommun samt , och i Munkedalskommun. Dessa inre delar av länet bör tillhöra det 5b-område som preliminärt givits en sträckning från tillDals-Ed.Samtliga här angivna församlingar har ett mycket lågtinvånarantal räknat per kvadratkilometer. Derasbefolkningsutveckling är stagnerande,medelåldern är hög och medelinkomsten låg. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om geografisk avgränsning av för .
mot · GI02A402 · 1995-01-25 00:00:00 — i län har prioriterat deregionalpolitiska insatserna till norra delen av länet, d v s tillHögsbys, , och kommuner.Dessa kommuner tillhör de i länet hårdast drabbadebeträffande följderna av de strukturella förändringarna inomnäringslivet, vilket orsakat befolkningsminskning och högarbetslöshet. Arbetsmarknadssituationen i ovanståendekommuner är fortfarande mycket svår. Siffrorna överarbetslösa var : , , 12,3 %respektive . bedömning är attarbetslösheten kommer att ligga kvar på en hög nivå i ettlängre tidsperspektiv.Utöver prioriterade regionalpolitiskainsatser till ovanstående kommuner, beslutade regeringen iapril 1993 att inplacera , och Vimmerbyskommuner i tillfälligt stödområde. I september 1994beslutade regeringen att även skall tillhörastödområdet. Stödområdestillhörigheten gäller för de tre förstnämnda kommunerna. För Västerviksdel, som fått godkännande av , är slutdatum förstödområdestillhörigheten obekant.Trots strukturella problem erbjuder kommunerna med sinaskiftande skogs- och havsmiljöer, läge och kostnadsnivå,landsbygd och tätorter, turism och småföretagsamhet ett stortantal positiva faktorer och fördelar. Dessa kan utnyttjaseffektivare i arbetet för utveckling med ökad sysselsättningmed den extra stimulans som stödområdestillhörigheteninnebär.Enbart under första budgetåret har genomlokaliseringsbidrag, utvecklingsbidrag och lokaliseringslåninvesteringarna i mer än 30 företag resulterat i mer än 200nya arbetstillfällen. Ett resultat som väl visar de positivaeffekterna av stödområdestillhörigheten.För att inte bryta denna positiva trend i ett hårt drabbatområde och för att överhuvudtaget ge kommunen chans att beträffande tid utnyttja den möjlighet somstödområdestillhörighet innebär, börstödområdestillhörigheten för ovan nämnda kommunerförlängas med ytterligare , d v s minst till . Med hänvisning till det anförda hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förlängd stödområdestillhörighet tillminst för kommunerna i län.
mot · GI02A407 · 1995-01-25 00:00:00 — Landsbygdsturismens möjligheter som försörjningskälla Genom det landsomfattande projektet på lantgård, menockså projekten på landet och Svensk Lantmat har ettstort antal lantbruksföretag, byalag, kulturföreningar m.fl.blivit uppmärksammade på de möjligheter som finns attutveckla nya näringar och driva kulturaktiviteter även pålandsbygden. Verksamheterna har haft särskilt stor betydelseför kvinnorna och ungdomarna på landet.Betydande statliga medel har satsats av bl.a.Arbetsmarknadsdepartementet, ochlänsstyrelserna. Projekten har skapat stora förhoppningar.Jordbruksverket har beslutat att avsluta projektet påLantgård. Den för framgång avgörande fasen, nämligen attföra ut produkterna på marknaden till kostnader somverksamheterna kan bära, har inte genomförts. Hitintills harlänsföreningar med statliga bidrag spritt tryckt information isina närområden. Detta är helt otillräckligt för att nåbestående framgångar. De stora och rättmätigaförhoppningar som projekten väckt hotar nu att grusas.Det behövs en kostnadseffektiv och ändamålsenliginformationsinsamling och informationsspridning pånationell och internationell nivå om vad hela Sverigeslandsbygd har att erbjuda av sevärdheter, aktiviteter, logi pålantgård, mat och kultur på landet etc. Detta kan ske genomatt en nationell databas byggs upp. Den bör skapas och hållasaktuell av respektive länsförening, som också har att ansvaraför kvalitetskontrollen av de produkter som marknadsförs pådetta sätt. Informationen skall vara tillgänglig ochbeställning och logibokning skall kunna ske över de storakommersiella datanätverk som betjänar turismen.Samarbete i marknadsföring och i utvecklingsfrågor börske med systerorganisationer inom Europeiska unionen. Detskulle kunna prövas om inte kan ges iuppdrag att i samverkan med länsorganisationernagenomföra vad som ovan anförts. Frågan om finansiering avdatoriseringen av länsföreningar och den initialauppbyggnaden av den nationella databasen bör kunnaövervägas i den av regeringen förutskickade propositionenom utveckling av turismen. Likaså bör det i dettasammanhang övervägas hur de positiva erfarenheterna avprojektet på lantgård kan föras vidare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om landsbygdsturismens möjligheter somförsörjningskälla.