mot · GI02Sf266 · 1995-01-25 00:00:00 — I denna motion presenterar förslag till vissaförändringar i de sociala trygghetssystemen och ändradeförutsättningar för kostnadsutvecklingen av dessa. Våraförslag innebär att den grundläggande ekonomiskatryggheten för enskilda bevaras och att förutsättningarna fören sanering av den svenska ekonomin underlättas på såvälkort som lång sikt.Centern har i två motioner till (motion1994/95:Sf212) ''Grundtrygghet för rättvisa -- en nyarbetslivsförsäkring'' och (motion 1994/95: So602)''Rättvisa i familjestödet'' utvecklat partiets syn påuppbyggnaden av ett nytt, i verklig mening, generelltvälfärdssystem. förslag till grundtrygghet innebäratt vi solidariskt garanterar alla att omfattas av de generellatrygghetssystemen. Vi hänvisar till dessa motioner när detgäller den närmare utformningen av stöden.Centern föreslåratt hänsyn tas till högst inflation vidberäkning av basbeloppet vardera åren 1996, 1997 och1998,att förtidspensionärer utan ATP medförsörjningsansvar för barn kompenseras genom införandeav ett särskilt barntillägg,att nedskärningen iläkemedelsförmånen kompletteras med särskilda regler tillskydd för personer med särskilt stora vårdbehov.När det gäller regeringens förslag till förändringar isocialförsäkringssystemen föreslår centernatt enarbetslivsförsäkring införs i enlighet medförslag i motion 1994/95:Sf212 inom en kostnadsram som är1,5 mdr lägre än för nuvarande försäkringar,attsjuklöneperioden utökas att omfatta även dag 15 till och meddag 28 , varvid arbetsgivarnakompenseras för den merkostnad som en utvidgadsjuklöneperiod ger,att karensdagen behålls.Centern avvisar regeringens båda alternativ till försämradebarnbidrag. Vi föreslår införande av ett barnkonto för barn iåldern 0--. Barnbidraget för barn i åldern 7--, liksomstudiebidraget, behålles på nuvarande nivå, dvs förbarnbidraget och för studiebidraget.Därest förslag till barnkonto avvisas av riksdagenyrkas avslag på regeringens förslag till sänkningar avbarnbidragen. Den merkostnad som detta leder till iförhållande till budgetpropositionen finansieras genom detökade ekonomiska utrymme som den begränsadeuppräkningen av basbeloppet ger.Bryt den automatiska kostnadsutvecklingen itransfereringssystemenEtt omfattande problem i arbetet med att häva denekonomiska krisen är den automatik som styr kostnaderna ide stora transfereringssystemen. Genom att kopplaersättningsnivåerna i dessa system till basbeloppet, dvs tillutvecklingen av konsumentprisindex -- utan att över huvudtaget ta hänsyn till reallöneutvecklingen -- uppstår en radmärkliga och icke avsedda effekter. I högkonjunktur medstigande produktivitet och ökande reallöner men enbegränsad inflation urholkas värdet av allabasbeloppsanknutna ersättningar. Det innebär att denekonomiska tryggheten i välfärdssystemen minskar. I tidermed stagnerande eller tom negativ reallöneutveckling, vilketleder till minskande skatteinkomster för staten, ökar däremotvärdet av basbeloppsanknutna ersättningar i takt medinflationen. Det innebär att värdet av dessa ersättningar ökarsamtidigt som statens möjligheter att finansiera de ökandekostnaderna minskar. I själva verket finns visst fog förpåståendet att de basbeloppsanknutna välfärdssystemen i sigdriver fram en inflationsekonomi.Den nuvarande automatiken i kostnadsutvecklingen avtransfereringssystemen måste brytas. Insikten om vikten aven sådan förändring ökar, vilket inte minst riksdagensbehandling av proposition 1993/94:250 om riktlinjer för ettnytt pensionssystem tydligt visar. Det är angeläget attframhålla att en av de viktigaste förändringarna som centernsförslag till ett tryggt och robust välfärdssystem innebär, äratt kostnadsutvecklingen för de generella välfärdssystemen ihögre grad än kommer att vara beroende avden ekonomiska utvecklingen i landet.Redan i det program för en sanering av ekonomisom presenterade diskuterade vi enbegränsad uppräkning av basbeloppet under de närmasteåren. Detta följdes upp avsocialdemokraterna . I proposition 1994/95:25Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder m.m. föreslog så densocialdemokratiska regeringen att basbeloppet fr.o.m. år1995 och tills vidare ska räknas upp av inflationen.Begränsningen ska gälla så länge som underskottet istatsskulden överstiger 100 mdr räknat på årsbasis.Riksdagen följde förslaget.Det ekonomiska läget för landet har inte i någon avgörandegrad förbättrats och fram till idag.Sveriges kreditvärdighet ifrågasätts. Internationellabedömare rekommenderar utländska kapitalplacerare attavveckla eller begränsa sina placeringar i landet. Ekonomervarnar för regeringens ekonomiska politik och bl a deinflationsrisker denna anses föra med sig.Därför finns det anledning att se med stor oro påmöjligheterna till en ekonomisk stabilisering under denärmaste åren, särskilt med hänsyn tagen till de effekter somden föreslagna regeringspolitiken kan befaras leda till. Motden bakgrunden anser det nödvändigt att nu läggafast det ekonomiska utrymme som kan accepteras när detgäller basbeloppets uppräkning för perioden 1996 till 1998.Vid beräkningen av basbeloppet ska hänsyn tas till högst 1 %inflation åren 1996,1997 och 1998.Vårt förslag kan beräknas minska belastningen på statensfinanser och socialförsäkringssystemen med 1,2 mdr och med 7,4 mdr --1998.Ett sådant beslut i ger tydliga signaler till de olikaekonomiska aktörerna. De inflationsdrivande krafterna iekonomin måste motverkas. Därigenom underlättasmöjligheterna att skapa långsiktig ekonomisk balans i landet.Riksdagen bör besluta att som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförs om beräkningsgrunden förbasbeloppet åren 1996, 1997 och 1998.Förstärkningar för utsatta grupperI budgetpropositionen föreslår regeringen en radförändringar i trygghetssystemen. Dessa förändringar ochneddragningar drabbar naturligtvis dem hårdast som är mestberoende av välfärdssystemen för sin försörjning.Konsekvenserna av de olika förslagen är svåra att bedömaför olika grupper.För förtidspensionerade med försörjningsansvar för barnär nivåerna på pensioner, barnbidrag, bostadsbidrag m flersättningar avgörande för den levnadsstandard som de kanuppnå. Det minskade konsumtionsutrymme som begränsadepensionsuppräkningar, ökade avgifter för läkemedel ochsjukvård, minskade subventioner i tandvårdsförsäkringenoch i övrigt höjningar av avgifter för offentlig service ledertill, kan försämra levnadsnivån allvarligt för dem.Regeringen har uppenbarligen uppmärksammat dettaförhållande och föreslår i budgetpropositionen en begränsadhöjning av pensionstillskottet, något som direkt kommergruppen förtidspensionärer till godo. Förslaget kompenserari viss mån förtidspensionärer för de förändradeberäkningsreglerna när det gäller förtidspension. Deförändrade beräkningsgrunderna för pensionstillskott räckerdock inte för att täcka ökade utgifter för service, omvårdnad,hälso- och sjukvård m fl kostnader.Särskild sårbara är de förtidspensionärer som harminderåriga barn att försörja. De besparingar på bl apensionerna, som vårt förslag om en beränsad uppräkningav basbeloppet innebär, kan inte heller fullt ut bäras av denekonomiskt sårbara gruppen förtidspensionerade föräldrarmed minderåriga barn. Däremot kan de kompenseras omstaten tar ett större ansvar för den försörjningsbörda somföräldrar annars får bära.Vi är därför beredda att pröva möjligheterna att förstärkakonsumtionsstödet till denna grupp av föräldrar t ex genominförande av ett särskilt barntill- lägg. Barntillägget bör utgåsom en generell stödform till de familjer som får sinförsörjning inom förtidspensionssystemet och som ärberättigade till pensionstillskott. Vi beräknar kostnaden förett sådant riktat konsumtionsstöd till frånoch med . bör av regeringen begäraförslag till ett särskilt stöd till förtidspensionärer som endasthar förtidspension och pensionstillskott medförsörjningsansvar för barn i enlighet med motionensförslag.Ålderspensionärernas grundtrygghet tillgodoses delsav den allmänna folkpensionen och pensionstillskottet, delsav bostadstillägget för pensionärer () och särskiltbostadstillägg för pensionärer (). Reglerna för SBTP ärutformade så att de garanterar pensionärerna enkonsumtionsnivå som uppgår till av Socialstyrelsensnorm för skälig levnadsnivå.Regeringen föreslår att det särskilda grundavdraget förpensionärer () ska trappas av mot inkomst av kapitalfrån taxering. Regeringen avstår dock från att nupresentera de förslag till lagändringar som kan komma atterfordras utan avser att återkomma senare till meddetta. Den ekonomiska effekten av de aviserade förslagenhar dock beräknats öka statsintäkterna med 1,2 mdr per årfr o m . Egentligen föreslår regeringen att pensionärerska dubbelbeskattas för sina kapitalinkomster, dvs räntan påsparat kapital.Centern anser att en sund, långsiktigt hållbar och stabilekonomisk utveckling förutsätter att enskilda människor kanha ett visst sparande. Vi anser att en sparkvot om minst 5 %av de disponibla inkomsterna är ett uttryckt för ett suntekonomiskt handlande. Vi är därför inte beredda att utannärmare prövning acceptera att just pensionärers sparkapitalska beskattas hårdare än andra gruppers. Särskilt betänkligtär att regeringen avvisar tanken om ett visst fribelopp innangrundavdraget avtrappas. Ett visst sparkapital är en sundbuffert i varje enskild människas ekonomi.Genom att införa ett fribelopp och därefter en begränsadavtrappning av grundavdraget begränsas tillskottet tillstatskassan. Behovet av justeringar i reglerna ombostadsbidrag avseende avkastning av förmögenhet avtardärmed. Vi beräknar att den sammantagna effekten avförändringar inom dessa regelsystem kan öka statens intäktermed fr o m års taxering.Riksdagen bör därför av regeringen begära förslag tillbegränsade justeringar i reglerna om reduceringar av SGAoch reglerna om förhöjd kapitalavkastning vid beräkning avBTP i enlighet med vad i motionen anförts.Besparingar inom läkemedelsförmånenRegeringen föreslår att kostnaderna inomläkemedelsförmånen sänks med 1 miljard. Detta ska ske delsgenom att högkostnadsskyddet försämras med till1 , dels genom att egenavgiften vid läkemedelsuttaghöjs till för det första läkemedlet på receptet och förvarje läkemedel däröver till 35 kronor.Dessutom aviserar regeringen sin avsikt att undermandatperioden presentera ytterligare förslag tillbesparingar inom läkemedelsförmånen.Det allvarliga statsfinansiella läget motiverarnedskärningar också i läkemedelsförmånen. Försämringarinom denna och andra socialförsäkringar tenderar dock atthårdast drabba de människor som har det största behovet avförsäkringsskyddet. Människor som lider av kroniskasjukdomar, personer med funktionshinder, flerbarnsfamiljerhar ofta betydligt högre kostnader för hälso- och sjukvårdinkluderande läkemedel än andra grupper.Läkemedelsförmånen är ett trygghetssystem som skagarantera att alla människor har råd att gå till läkare och rådatt också betala för de mediciner de behöver. Om avgifternaför öppenvårdsbesök och läkemedel ellerhögkostnadsskyddet urholkas alltför mycket kommermänniskor som behöver mycket hälso- och sjukvård inte attha råd att betala för den. Förutom det lidande detta medförför enskilda människor kan en sådan underkonsumtion iförlängningen medföra högre kostnader för sjukvård och försjukpenning/sjukbidrag eller förtidspension för staten ochsjukvårdshuvudmännen.Regeringen har för avsikt att föreslå sådana strukturellaförändringar att statens kostnader för försäkringarna kanminskas ytterligare i framtiden.Ett villkor för att acceptera en nedskärning avsubventionerna i läkemedelsförsäkringen om 1 miljardkronor är att besparingen i huvudsak får bäras av demänniskor som har ett ''normalt'' eller ''lågt'' vårdbehov.Centern anser att de som har stora vårdbehov ska värnas.Effekterna för olika vårdgrupper av en kombinerad höjningav egenavgifterna för vård och läkemedel med ett förstärkthögkostnadsskydd bör klargöras. Även frågan om enperiodisering av egenavgifterna exempelvis börprövas. Vi är däremot inte beredda att acceptera förslag somensidigt innebär att människor med stort medicinsktvårdbehov tvingas bära merparten av nedskärningen iläkemedelsförmånen i form av ytterligare försämringar avhögkostnadsskyddet eller genom ytterligare avgiftshöjningarför öppenvårdsbesök eller läkemedelsinköp.Riksdagen bör således som sin mening ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inriktningen avbesparingsarbetet när det gäller läkamedelsförmånen.Förändringar i sjukförsäkringssystemet m mRegeringen föreslår att kompensationsnivån isjukförsäkringssystemet ska sänkas från nuvarande 80 till75 % av inkomsten för sjukskrivningsperioder somunderstiger . föreslår regeringen att rätttill sjukpenning/sjuklön ska gälla från den förstasjukskrivningsdagen samt att kompensationsnivån för delånga sjukskrivningarna överstigande höjs frånnuvarande till 75 %.Förändringarna föreslås träda i kraft ,och den samlade budgeteffekten anges öka kostnaderna isjukförsäkringssystemet med från ochmed och framåt.KarensdagenFörslaget att avskaffa karensdagen har ingabudgetkonsekvenser. Däremot påverkar detta företagenskostnader för personal som är frånvarande p g a sjukdomgenom att sjuklöneperioden förlängs med en dag.Kostnaderna för arbetsgivarna ökar dock och beräknas uppgåtill 1,5 -- 2,0 mdr kronor per kalenderår. Ibudgetpropositionen förklarar regeringen sig beredd attkompensera arbetsgivarna för den merkostnad som enutbyggd sjuklöneperiod även för den första sjukdagen ledertill. Hur detta ska ske anges dock inte.Centern avvisar förslaget att avskaffa karensdagen. Skälenatt acceptera en ''självrisk'' i sjukförsäkringssystemet är välutvecklade inte minst i proposition 1992/93:31 om ändradsjukersättning m.m. Vi hänvisar till denna. Här finns endastanledning erinra om att förslaget att införa en karensdagutgör en del av den s.k. krisöverenskommelsen mellansocialdemokraterna och de dåvarande regeringspartiernahösten 1992.Regeringens förslag att avskaffa karensdagen avslås.Nytt samlat försäkringssystem (arbetslivsförsäkring)I motion (1994/95:Sf212) ''Grundtrygghet för rättvisa --en ny arbetslivsförsäkring'' redovisas principerna för ett nyttgenerellt grundtrygghetssystem som finansieras solidarisktoch omfattar alla som på grund av sjukdom, arbetslösheteller vård av sjukt barn inte kan arbeta.Grundtrygghetsinslaget i försäkringen garanteras även av enhög kompensation för inkomstförlust upp till enmellaninkomstnivå.En reformering av nuvarande splittrade försäkringsbildkan beräknas medföra samordningsvinster. Framförallt kandock en arbetslivsförsäkring enligt modellförväntas leda till en total kostnadssänkning i förhållande tillidag. Vi beräknar att kostnadsbesparingen vid övergång arbetslivsförsäkring uppgår till 1,5 mdr kr per år.Centern har föreslagit att sjuk- ocharbetsskadeutredningen ges tilläggsdirektiv för att presenteraförslag till en samlad arbetslivsförsäkring.Sjuk- och arbetsskadeutredningen ska arbeta snabbt ochlämna sitt slutbetänkande till regeringen /96.En arbetslivsförsäkring enligt modell kan såledesgenomföras fr.o.m. den 1 januari 1997.En komponent i förslaget till arbetslivsförsäkringen är enförlängd sjuklöneperiod från nuvarande dag 2 till dag 14 med14 dagar t o m dag 28. En sådan förändring beräknas minskade statsfinansiella utgifterna med 1,4 mdr. ökararbetsgivarnas utgifter för sjuklönen i motsvarande mån.Arbetsgivarna ska kompenseras för detta. I den ekonomisk-politiska motionen föreslår sådana förändringar avavgifter och skatter som belastar företagen att fullkompensation utgår för den merutgift som den förlängdasjuklöneperioden leder till.Rättvisa i familjestödet -- inför ett barnkontoI motion 1994/95:So602 av m fl utvecklascenterns syn på en ny och mer rättvis familjepolitik.Det nuvarande familjepolitiska stödet --föräldraförsäkringen, barnbidraget samt det statliga bidragettill kommunerna för barnomsorg -- är orättvist. Det gynnarhöginkomsttagare och missgynnar föräldrar med lågainkomster.Regeringens förslag till nedskärningar inom familjestödetförstärker denna orättvisa. En nedskärning av barnbidragetslår mycket hårdare för den som har låga inkomster än förföräldrar med inkomster nära brytpunkten. En försämring avkompensationen i föräldraförsäkringen är svårare att bära förföräldrar med små inkomster än för dem som tjänarförhållandevis bra.Centern anser att alla barn och därmed alla föräldrar skafå en lika stor andel av statens stöd. Låginkomsttagarfamiljerska ha ett lika stort familjestöd för varje barn som de medhöga inkomster.Genom att föra samman de resurser som utgår i formav barnbidrag för barn i åldern 0 -- , den andel avföräldraförsäkringen som utgår i form av föräldrapenningsamt den del av det statliga bidraget till kommunerna somberäknas nyttjas för barnomsorg och fördela detta lika perbarn i den aktuella åldersgruppen skapas ett väl utvecklatfamiljestöd som ger väsentligt större valfrihet för familjernaän idag.Kostnaden för ett barnkonto i storleksordningen 250 000kr per barn kan beräknas uppgå till ca 29,4 mdr kronor perår. Vi beräknar att stödet till denna grupp familjeruppgår till nära 31 mdr.Ett reformerat familjestöd i form av barnkonto är såledesmöjligt att införa inom de resurser som står till förfogandeidag. föreslår att det reformerade familjestödet,barnkontot, införs . I denekonomisk-politiska motionen har vi tagit hänsyn till debudgeteffekter som en barnkontoreform får såväl på kort sompå lång sikt.En sänkning av barnbidraget som regeringen föreslårkommer att drabba flerbarnsfamiljer och låginkomsttagareoproportionerligt hårt.Regeringens förslag till nedskärningar av barnbidragetavvisas i sin helhet. Den andel av barnbidraget som utgår tillförskolebarn inräknas i barnkontot och skyddas där frånregeringens nedskärningsförslag. I vår modell behållsbarnbidraget för barn i skolåldern, 7 -- , på oförändradnivå, dvs per barn och år. Likaså behålls oförändradnivå på studiebidraget.I förhållande till regeringen är därmed beredd attanslå mer till familjestöd än regeringen. Detta,tillsammans med det tillfälligt frigjorda utrymmetvia barnkontoreformen, garanterar barnbidraget pånuvarande nivå även . Med verkan från 1 januari 1997har regeringen för avsikt att genomföra ytterligareförändringar som påverkar det samlade krävs därför ett betydligt större tillskott föratt slå vakt om barnbidragen. Vi beräknar det tillkommandemedelsbehovet till 1,1 mdr vilket belopp vi reserverar icenterns budgetalternativ. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid beräkningen avbasbeloppet för hänsyn endast till högst inflation,2. att hos regeringen begär förslag till ett stöd,särskilt barntillägg, till förtidspensionärer medförsörjningsansvar för barn och som endast harförtidspension och pensionstillskott,3. att hos regeringen begär förslag till justeringarav reglerna för reducering av SGA och reglerna om förhöjdkapitalavkastning vid beräkning av BTP i enlighet med vadi motionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av besparingsarbetetvad avser läkemedelsförmånerna i den allmännaförsäkringen,5. att beslutar avslå regeringens förslag attavskaffa karensdagen i sjukförsäkringen,6. att hos regeringen begär förslag till införandeav en arbetslivsförsäkring i enlighet med vad i motion1994/95:Sf212 samt i denna motion föreslås,7. att hos regeringen begär förslag till ensjuklöneperiod som omfattar dag 2 till och med dag 28 i ensjukperiod,8. att beslutar avslå regeringens förslag tillreducering av barnbidraget,19. att beslutar avslå regeringens förslag tillreducering av studiehjälpen,10. att beslutar att fastställa nivån på detallmänna barnbidraget till per barn och år /96,111. att hos regeringen begär förslag till ett nyttfamiljestöd, barnkonto, för föräldrar med barn i åldern 0 --att införas från i enlighet med vad imotion 1994/95:So602 samt i denna motion föreslås.1