mot · GI02Kr250 · 1995-01-25 00:00:00 — BakgrundI betänkandet ''Öppenhet och minne'', SOU 1988:11,redovisas förslag till den framtida arkivorganisationen iSverige. En utbyggnad av den regionalalandsarkivorganisationen föreslås som ett medel för att utökatillgängligheten. I kombination med aktiv marknadsföringoch informationsspridning skall detta öka intresset för ochutnyttjandet av arkiven.Förslagen innebär att nya landsarkiv inrättas i ochUmeå. I betänkandet övervägs också inrättande av ettlandsarkiv i , närmare bestämt i ,eller . Något förslag härom läggs inte fram ''ifrånvaro av regionala initiativ på området''.Som utgångspunkt för betänkandets överväganden ansesnärhetsfaktorn vara av en avgörande betydelse. Utbyggnadenskall ske stegvis och motiveras med de behov ochmöjligheter till samverkan som finns på orten. Viktigafaktorer är därför om universitet eller högskola finns på ortenoch om livaktig kulturverksamhet förekommer i regionen.Andra viktiga faktorer är ortens övriga utbud avarkivinstitutioner med vilka samverkan kan ske. Dessutomspelar avståndsfaktorn en viktig roll ur såväl kultur- ochforskningspolitisk som demokratisk synvinkel. Vi anser attVäxjö väl fyller dessa krav och föreslår att ett nytt landsarkivlokaliseras till denna kommun. Som skäl för vårt förslag villvi anföra följande:2. Motiv för lokalisering av ett landsarkiv till VäxjöVäxjö har gamla anor som kultur- och lärdomsstad.Lokaliseringen av ett landsarkiv till skulle ytterligarestimulera det lokala och regionala kulturlivet, samt skapaförutsättningar för ökad akademisk forskning ochamatörforskning. Genom samverkan med befintligainstitutioner kan landsarkivet få en helt ny och integreradkaraktär. Växjös centrala läge i och utmärktakommunikationer underlättar dessutom såväl besök sominsamling av material.2.1 ForskningsanknytningI finns flera institutioner med forskningsverksamhetinom det humanistiska området. Genom närheten till dessaskapas en bra forskarmiljö med stora samordningsvinster.Till detta kommer att man inom ramen för det s.k.professorsprogrammet planerar för 10 nya professurer.Högskolan i är den största och mest dynamiskahögskolan i . finns detnärmare 7 000 elever knutna till denna högskola. Av dessaläser ett stort antal ämnen med anknytning till dethumanistiska och samhällsvetenskapliga området.En framtida samverkan mellan humanistiskaoch samhällsvetenskapliga institutioner, ett tänkt ''centrumför informationssökning gemensamt för de tre högskolornai sydöstra , landsbiblioteket och landsarkivet kommeratt bli av utomordentligt värde för forskning ochforskarutbildning inom de båda vetenskapsområdena liksomför allmänheten.Riksinstitutionen Emigrantinstitutet finns placerat iUtvandrarnas Hus i . På finnssamlat ett unikt källmaterial om den svenska emigrationen.Cirka 1 000 hyllmeter arkiv (till stor del i form avmikrofilm), forskningsbibliotek med cirka 30 000 fastabokvolymer samt ett stort antal fotografier ochutställningsföremål utgör grunden i samlingarna.Smålands Museum i är äldst av landetslandsortsmuseer. Lokalisering dit av ett landsarkiv skullestimulera verksamheten vid museet, då källmaterial somanvänds i det dagliga arbetet kan förvaras i museets närhet.I finns landets störstaglassamling. Här finns också ett unikt arkivmaterial från desmåländska glasbruken som tillsammans med övrigautspridda glasbruksarkiv skulle kunna samordnas medlandsarkivet.Landsbiblioteket i har förutom en mycketomfattande boksamling om en stor samling avunika handskrifter. Detta källmaterial utnyttjas flitigt avforskare och är på flera sätt ett värdefullt komplement till dehandlingar som förvaras på landsarkivet.Det regionala folkrörelsearkivet i () tillkom och har verksamhet insamlat, ordnat och förtecknat materialfrån drygt 1 700 arkivbildare.Folkrörelsearkivets positiva utveckling har inneburit attlokalerna blivit för små, varför nya lokaler kommer attbehövas under de närmaste åren.Kronobergsarkivet har numera också ambitionen att varaett näringslivsarkiv för länet. Det får anses mycketangeläget att ett sådant arkiv kommer till stånd.Arkivhandlingar från industriell verksamhet är utspriddaöver hela länet, oftast förvarade i kalla, fuktiga ochbrandfarliga lokaler.2.2 Aktiva föreningar och organisationerDet historiska material och den kompetens som finnssamlad vid Växjös kulturinstitutioner utnyttjas flitigt av denhistorieintresserade allmänheten, såväl på akademisk nivåsom amatörnivå. Det historiska intresset kanaliseras genomde föreningar och sällskap som finns i och övrigalänet. När det gäller intresset för och utnyttjandet av arkivoch deras handlingar torde kronobergarna tillhöra de mestintresserade. Några exempel:Historiska föreningen i , enhembygdsrörelse med cirka 75 hembygdsföreningar,Stiftshistoriska Sällskapet, läns HumanistiskaForskningsråd och läns Genealogiska Förening.2.3 SamverkansmöjligheterEtt landsarkiv i , omfattande de tre Smålandslänen,skall naturligtvis i första hand vara en arkivdepå ocharkivmyndighet för de statliga arkivbildarna i regionen. Mendet finns goda möjligheter till och starka skäl föratt ge detta landsarkiv en mera integrerad och samordnandefunktion för samtliga typer av arkivbildare i regionen.Landstinget i har markerat ett stort intresseför att efter hand överföra sitt arkiv till ett nyskapatlandsarkiv. Detsamma har kommun gjort och från ettflertal andra kommuner finns också ett påtagligt intresse. Detexpansiva folkrörelsearkivet i är också i höggrad intresserat av att låta sina samlingar integreras med ettnytt landsarkiv. Detsamma kan med stor fördel ske vad gällerde stora arkivsamlingar som finns hos ett flertal andrastiftelser ocn institutioner, däribland ,Landsbiblioteket, Museum och Emigrantinstituteti Växjö.Dessutom finns som tidigare nämnts utspridda i regionenett stort antal mycket gamla och unika företagsarkiv (Kostaglasbruksarkiv, järnbruks- och glasbruksarkiv,Åryds bruksarkiv, ett stort antal mindre glasbruksarkivm.fl. ), ofta förvarade på ett mycket otillfredsställande sätt.Skälet till detta förhållande är en kombination avlandsarkivets i oförmåga att på grund av lokalbristta emot dem och en motvilja från lokala intressenter mot attleverera material till en avsides liggande arkivdepå. Ett nyttlandsarkiv i skulle erbjuda helt andra möjligheter attta hand om talrika, värdefulla enskilda arkiv iSmålandsregionen som annars löper uppenbar risk attskingras eller förstöras.Med en här skisserad modell skulle ett nytt landsarkiv iVäxjö få en helt ny och integrerad karaktär. Landsarkivetskulle inom sina väggar rymma samtliga typer avarkivbildare inom regionen. Fördelarna med en sådan modellär ur forskningssynpunkt uppenbara. Den ger ocksåpåtagliga fördelar vad gäller det fältarbete som det nyalandsarkivet kan bedriva inom en samlad arkivsektor.Slutligen ger den skisserade modellen storarationaliseringsvinster för såväl staten som övrigaintressenter vid sidan av de effektivitetsvinster som uppnåsför såväl forskning som den samlade arkivvården.2.4 Växjös centrala lägeVäxjö ligger centralt i och är lätt tillgängligtför besökare oavsett färdmedel. Ett antal huvudvägar av högstandard passerar , t.ex. väg 25 mellan ochHalmstad, väg 23 mellan och och väg30 mellan och Jönköping.Kollektivtrafiken på väg är väl utbyggd, och genomnärheten till järnvägspunkten nås enkelt ochbekvämt av tågresenärer. erbjuder snabbadirektförbindelser med , och Köpenhamn.3. Lokalmässiga förutsättningarI en skrivelse till organisationskommittén för statligaarkivdepåer, daterad , har Arbetsgruppenför landsarkiv i presenterat flera tänkbara lösningarför en lokalisering till äldre outnyttjade byggnader i staden.Dessa alternativ kvarstår visserligen i de flesta fall, men enombyggnad till lokaler för arkiv kräver dock genomgripanderenovering.Klimatanläggningar, bärighetshöjande åtgärder,brandskydd och säkerhetsanordningar är några viktiga kravför ett landsarkiv. Preliminära kostnadsbedömningar ocherfarenheter från andra delar av landet visar att ettnybyggnadsalternativ ofta är den långsiktigt bästa lösningen.Just nu pågår nybyggnation av ett bibliotek vid Högskolani . Ett nytt integrerat landsarkiv skulle kunna samordnasina resurser och byggnader med detta bibliotek på ett förbåda institutionerna fruktbart sätt. Detta är därför den utanjämförelse bästa lösningen på lokalproblemet.4. SammanfattningMan kan alltså konstatera, att har alla deförutsättningar som krävs för etablerandet av ett landsarkivför , nämligenEn medelstor högskola med enomfattande forskningsverksamhet, som ytterligare kommeratt byggas ut.Flera institutioner med forskningsverksamhetinom det humanistiska och samhällsvetenskapligaområdet.Aktiva föreningar och organisationer med starktintresse för bl.a. släkt- och hembygdsforskning.Godamöjligheter till samverkan med övriga arkivinstitutioner ochdärmed förutsättningar för samlokaliseringar avarkivverksamheten.Centralt läge och godakommunikationer.Förslag till lokaler med mycket bra läge. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett nytt landsarkiv i södra lokaliseras till .