mot · GI02So240 · 1995-01-25 00:00:00 — Om vi skall lyckas med att bekämpa narkotikan krävs intebara en bra narkotikapolitik utan också en god socialvälfärdspolitik. De senaste årens nedskärningar har skapat enökad segregation både inom skolan, i boendet och påarbetsmarknaden. Detta har skapat en grogrund förmissbruk. De som drabbats hårdast är ungdomar och dåsärskilt invandrarungdomar.Fältarbetare som arbetar bland unga människor har desenaste åren sett tydliga tecken på ett kraftigt ökat missbruki dessa grupper. För att motverka detta behövs konkretaåtgärder. föreslår därför att en arbetsgrupptillsätts för att kartlägga ungdomarnas narkotikamissbruk.I råder en stark uppslutning kring en restriktivnarkotikapolitik som syftar till att motarbeta allt bruk avnarkotika som människor med drogberoendeerbjuds behandling och rehabilitering. Det rör sig med andraord om en politik som kombinerar restriktivitet med socialinriktning och ser narkotikaproblemet i sitt sammanhangmed andra samhällsproblem.Det är självklart mycket bra att man från olika grupper isamhället deklarerar sin uppslutning kring denna politik. Detär emellertid helt nödvändigt att denna uppslutning gällerhela narkotikapolitiken och inte bara de restriktiva inslagen.En politik som inte bygger på en helhetssyn riskerar attförlora i trovärdighet i konfrontationen med den starkalegaliseringsrörelse som finns företrädd i en rad europeiskaländer.Den svenska narkotikapolitiken utsätts förmycket starka påfrestningar. Från en rad europeiska länderkommer rapporter om en starkt ökad tillgång på narkotikaoch ökande narkotikaproblem. Antalet narkotikadödsfall harökat mycket kraftigt i en rad europeiska städer, exempelvisBerlin, och . En kraftigt ökad tillgång pånarkotika rapporteras exempelvis från och Wiendär man har ett stort inflöde av narkotika från det f.d.östblocket.Också i finns oroande signaler om en ökadnarkotikanvändning. Cannabis och rökheroin sprids blandutsatta ungdomsgrupper. Tillgången på narkotikapreparat ärstor. Den publicerade UNO-undersökningen somgenomförts på regeringens uppdrag visar att antaletnarkomaner ökat kraftigt bl.a. i och Malmö.Framför allt ökar injektionsmissbruket av heroin. Uppgifterfrån den rättsmedicinska avdelningen i tyder påen ökning av den narkotikarelaterade dödligheten.År 1987 gjordes från den dåvarande regeringen, med bredpolitisk uppslutning, en omfattande narkotikapolitisksatsning -- ''Offensiv narkomanvård''. Ett av skälen tilldenna stora satsning var aidsepidemin blandinjektionsmissbrukare. Omfattande statsbidrag gavs till enrad kommuner och landsting i syfte att förstärka vården. Denuppsökande verksamheten byggdes ut i syfte att nå så månganarkomaner som möjligt med vård och rehabilitering.Metadonverksamheten förstärktes.En utvärdering har visat att denna satsning varframgångsrik i många avseenden. Antalet fall av hivsmittabland narkotikamissbrukare har reducerats starkt. Ettväxande antal narkotikamissbrukare har kunnat erbjudasvård och rehabilitering. Metadonprogrammet har varitframgångsrikt när det gällt att förbättra den socialasituationen och minska dödligheten bland en grupp svåraheroinmissbrukare.Samtidigt har det funnits problem som till stor delsammanhänger med den privatisering som skett av vårdenoch med det överdrivna marknadstänkande som vunnit alltstörre insteg inom missbrukarvården. Det har funnits enöveretablering av behandlingsinstitutioner och vårdenskvalitet har i en del fall varit tveksam.Under det senaste året har det skett mycket dramatiskaförändringar inom vårdsystemet. De mycket hårdabesparingarna inom en rad kommuner har i särskilt hög graddrabbat missbrukarvården. Utnyttjandet av behandlingshemhar minskat kraftigt. De särskilda uppsökargrupperna haravvecklats på många håll. Detta drabbar särskilt hårt utsattagrupper i risksituationer, exempelvis långvarigt arbetslösaungdomar. På en del håll har man gett upp målsättningen attrehabilitera alla missbrukare och att erbjuda dem ett drogfrittalternativ. Passivitet och resignation har börjat spridas bådebland vårdare och missbrukare.Inom skolan har besparingarna på många håll kommit attdrabba ANT-verksamheten vilket innebär att deförebyggande insatserna skärs ned som ungdomenutsätts för ett ökat tryck att börja använda narkotika.Inom kriminalvården hotas de projekt som inriktas på atterbjuda de intagna ett genomtänkt rehabiliteringsprogramunder drogfrihet.De humanitära och samhällsekonomiska kostnaderna fören nedrustad narkomanvård är mycket stora. Uteblivenrehabilitering av de svåraste missbrukarna innebär att denmycket dyrbara och sannolikt ineffektiva tvångsvården ökar.Missbrukare som inte kan få plats på ett behandlingshemeller i ett metadonprogram hamnar i stället i fängelse.Kriminaliteten ökar med stora samhällskostnader som följd.Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är den nuvarandeutvecklingen utomordentligt allvarlig. Att skära ned vårdenav tunga missbrukare ger stora besparingar på kort sikt ochde ökade kostnaderna drabbar i stor utsträckning andrasektorer av samhället.Den samlade narkotikapolitiken måste vara helasamhällets angelägenhet och kostnaderna för denna måstebäras solidariskt. En väsentlig del av förebyggande insatseroch vård och behandling måste därför finansieras med hjälpav statsbidrag. En narkomanvård av god kvalitet måste sessom en långsiktig investering som ger lägre kostnader förbrott, mindre kostnader för polis, domstolar ochkriminalvård samt medverkar till att vi får ett samhälle somär bättre att leva i.Vänsterpartiet föreslår att regeringen utreder hur man medriktade insatser och förändrade statsbidrag kan öka ocheffektivisera de drogförebyggande insatserna.All erfarenhet visar att samhällen som misslyckas med attföra en socialt inriktad politik när det gäller att klaradrogproblem också blir samhällen med stora inslag av våldoch enorma kostnader för polis, domstolar och fängelser.Det är nu vi måste investera : När blivithelt integrerat i den europeiska narkotikamarknaden är detför sent att handla. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en arbetsgrupptillsätts för att kartlägga ungdomars ökandenarkotikamissbruk enligt vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att håller fastvid en restriktiv narkotikapolitik med social inriktning,3. att hos regeringen begär att Statskontoret får iuppdrag att utarbeta ett system med riktade statsbidrag tillförebyggande åtgärder mot drogproblemen och för vård- ochrehabiliteringsinsatser för missbrukare.