mot · GJ02Fi11 · 1995-11-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:64 Ett nytt utjämningssystem för kommuner och landsting, m.m. Den Stockholmsfientligapolitikens återkomstRegeringen har efter avvisande av förslaget tillutjämningssystem som presenterades i vårenskompletteringsproposition nu återkommit med en ny modellsom ger samma utfall för de enskilda kommunerna ochlandstingen. Trots den hårda kritik mot det grundlagsstridigai att i lag nu acceptera ett system som innebär attkommunalskatt som tas upp i en kommun i effekt kommeratt gå till att finansiera verksamhet i en annan kommun,väljer regeringen ändå att lägga fram denna proposition.Grundlagen kringgås för att uppnå ett ekonomiskt utfall somgjorts till ett självändamål och som i praktiken innebär att ennegativ tillväxtpolitik nu introduceras för flera avkommunerna i . Den Stockholmsfientligasocialdemokratiska 80-talspolitiken har därmed återkommit.Moderaterna har i en partimotion med anledning av denna proposition yrkatavslag på förslaget till nytt utjämningssystem och föreslagit en alternativmodell som innebär positiva tillväxteffekter och uteblivna pomperi-possaeffekter för landets kommuner. Vi stödjer förslagen i partimotionen påpeka de särskilt allvarliga effekter som regeringens systemfår för Stockholmsregionen.Socialdemokraterna genomförde 1985 lagen om skatteutjämningsavgift(SFS 1985:533). Lagen kom i den allmänna debatten att få det, om manbetraktar lagens effekt, något malplacerade smeknamnet "". Lagen innebar att en progressiv avgift togs ut på kommuner medhög skattekraft. Avgiften skärptes och breddades till fler kommuner 1987.Lagstiftningen kom att bli en tillväxthämmande Stockholmsfientlig skatt. Enlång rad välskötta kommuner i fick se frukterna av sinmångåriga tillväxtskapande politik försvinna i avgifter som utdelades sombidrag till andra kommuner, inte sällan med mycket höga skatteuttag.Införandet av denna avgift grundlagsprövades aldrig. Trots detta användsdenna 80-talsskatt både som en ursäkt för införandet av, och får dessutom ståsom modell för, den nu föreslagna nya riktade brandskattningen.En negativ tillväxtpolitikSveriges strukturella problem och otillräckliga tillväxttal harfått regeringen att koncentrera sina insatser denna höst påvad den påstår vara tillväxtfrämjande åtgärder. Trots dettabyggs med nu föreslagna utjämningssystem negativatillväxteffekter in i flera av kommunalaekonomier. Offensiva insatser för att få fler i arbete kan getill effekt att kommunen får betala mer i avgift tillutjämningssystemet än vad den ökade förvärvsfrekvensenger i inkomster från kommunalskatten. Omvänt kan detfaktum att fler kommuninvånare blir arbetslösa förbättrakommunens ekonomi.Moderaterna föreslår i sin partimotion att detta undanröjs genom att frysatillskottet av utjämningsbidrag till kommunerna vid nivå och gerdärmed kommunerna ett hundraprocentigt incitament att förstärka sinskattekraft.Regeringsförslaget innebär krav på en mycket snabb ekonomisk anpassningför de kommuner som haft en mer fördelaktig skattekraftsutveckling detsenaste året. Regeringens skrivningar om ett årligt tak för förlusterna perinvånare kringgås därmed. Enligt propositionen skall effekten begränsas tillhögst i de tre kommuner vars uppräknade skattekraft 1993översteg garantinivån i det statliga utjämningsbidraget.Danderyds kommun har i brev daterat till finansutskottetundertecknat av kommunstyrelserepresentanterna för , folk-partiet, och socialdemokraterna framfört beräkningar som visaratt förlusten per invånare blir hela , dvs hela 8 gångerstörre än vad som anges som maxgräns i propositionen.Lidingö kommun har i brev daterat till finansutskottet under-tecknat av kommunstyrelserepresentanterna för , ,socialdemokraterna, , och framförtberäkningar som visar att förlusten per invånare blir 1 950 kronor.Kommunstaben i har gjort beräkningar som visar att förlusten perinvånare slutar på . SCB redovisar hela 63 kommuner ihela landet som drabbas av högre intäktsbortfall än de spärregler som anges ipropositionen.Regeringens förslag innebär att indragningar görs från kommuner medfördelaktig skattekraftsutveckling med hjälp av en prognostiserad inkomst-förstärkning. Om det senare skulle visa sig att inkomstförstärkningen inte blirden prognostiserade förlorar kommunen, till följd av att regeringen avskaffardel- och slutavräkningarna, ändå redan indragna pengar.Om genomför förslaget trots de mycket starka invändningar somrests mot det, vill vi påpeka följande: För att undvika att inkomstbortfalletblir större än vad som anges som spärrbelopp bör införandetilläggen räknasom dynamiskt med hänsyn till den faktiska utvecklingen avskattekraften i den enskilda kommunen och i riket som helhet.Frånvaron av detmedborgerliga perspektivetPropositionen genomsyras av uppfattningen att kommuner äratt betrakta som självständiga objekt helt frikopplade frånsina respektive medborgare. Målsättningar formuleras sedanutifrån detta om att närma kommunerna varandra vad avserekonomiska förutsättningar genom att föra fördelningspolitikmellan kommuner. På sidan 28 i propositionen talas om attden "kommunala självstyrelsen ges ett reellt innehåll". Meddet menas att en långtgående utjämning mellan kommunernaskall genomföras.Det kommunala självstyret definieras inte längre som att lokalt själva ifolkvalda församlingar bestämma om utdebitering från medborgarna och attför detta erbjuda offentlig service. Istället introduceras ett synsätt där detkommunala självstyret görs liktydigt med största möjliga inkomst- ochkostnadsutjämning. Skillnaden är avgrundslik och innebär i sin nya tolkning iprincip att allt kommunalt profileringsarbete stoppas för att garantera strävanefter nationell likriktning.Det intrycket förstärks av att det ingenstans i propositionen talas om demånga framgångsrika exempel på borgerligt styrda kommuner som viakonkurrensutsättning, avgiftsstyrning och uppmuntrande av alternativa drifts-former lyckats både begränsa och förbilliga användandet av offentlig service.Istället för att göra de mest effektiva och tillväxtstimulerande kommunernatill förebild för andra blir det dessa som straffbeskattas.Frånvaron av det medborgerliga perspektivet gör att bara stat-kommun-relationer diskuteras. För medborgarna som bor i de nu mest drabbadekommunerna ser verkligheten annorlunda ut. Utdebiteringen sänktesmedvetet i många kommuner i för att ökaden individuella friheten och valfriheten men också för att parera dyrarelevnadsomkostnader i Stockholmsregionen.Bostadskostnaderna är högre vilket medför högre ränteutgifter, högrefastighetsskatt och i förekommande fall högre förmögenhetsskatt. Dendessutom beslutade höjda fastighetsskatten förvärrar detta läge ytterligare. Isammanställningar över de högsta fastighetsskatterna i landet inför nästa årbaserat på genomsnittsvärden kommer alla de tio värst drabbade kommunernafrån . Bara i kommun höjs fastighetsskatten igenomsnitt eller . Det är dessutomett väl känt faktum att alla boende i storstadsregioner betalar i mycket högreutsträckning för olika former av omvärldsservice av beskattade pengar än vadsom sker i övriga delar av landet. Den samlade effekten av regeringenspolitik kommer att leda till att invånare i vanliga inkomstlägen kommer atttvingas bort från många av länets kommuner. Deras disponibla inkomsterräcker inte till att betala ens radhusboende eller små egnahem. Det har blivitför dyrt.Effekten blir att försök att tvinga fram skattehöjningar i vissa kommuner iStockholmsregionen får till följd att många hushåll med mycket småmarginaler får finansiera resurser som går till verksamhet i andrakommuner. Detta är en omvänd fördelningspolitik som ger mycket snedafördelningseffekter där låginkomsttagare i vissa kommuner får ge bidrag tillrika kommuner.I kommun har beräkningar gjorts som visar att kommunen skulletvingas höja skatten med för att få samma inkomster som inuvarande frysta system. kan inte försöka kringgå detta genom enaktiv tillväxtpolitik eftersom det medför pomperipossaeffekter med ännusämre intäktsnivå som följd. Systemet tvingar till skattehöjningar ochförsämrad service för alla kommuninvånare.Fortsatt skattechockMaktskiftet och bildandet av densocialdemokratiska regeringen har medfört exempellösaskattehöjningar på allt och alla. I föreliggande propositionignoreras nu slutligt det grundlagsskyddade kommunalasjälvbestämmandet och porten öppnas för en överbeskattningav välskötta kommuner i . När väl detprincipiella hindret har kringgåtts finns det inte längre någotsom skyddar mot att en skattehöjningsvänlig regeringåterkommer och precis som förstärkerStockholmsfientligheten. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett nytt och långsiktigt statsbidragssy-stem måste vara förenligt med grundlagens bestämmelser,2. att avslår regeringens förslag till nytt utjämningssystemför kommuner och landsting i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att , vid avslag på yrkande 2, beslutar anpassainförandetilläggen i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om effekterna av att helt slopa del- ochslutavräkningarna vid indragandet av prognostiseradeinkomstförstärkningar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om propositionens tillväxtfientliga effekter för Stock-holmsregionen.