mot · GI02A466 · 1995-01-25 00:00:00 — Regionalpolitiska målVid regionalpolitiska beslut gällde somöverordnat mål att öka den enskildes möjligheter att frittvälja arbete och bostadsort. Detta skulle uppnås genom attregionalpolitiken förväntades bidra till att utvecklalivskraftiga regioner i alla delar av landet. Regionalpolitikenskulle också medverka till en mer likvärdig ekonomisk,social och kulturell standard för landets olika delar.Genom inträde i EU har förutsättningarna förregionalpolitiken förändrats. Nya regionala stödmöjligheterhar tillkommit. Den svenska medfinansieringen är emellertidännu inte löst och har ännu ej tagitställning till den förslag till fördelningav medlen från strukturfonderna. Oklarheter råder huruvidaen del av de regionalpolitiska stödsystem harklarar EUs krav på konkurrensneutralitet.Mot bakgrund av det stora behovet av insatser förlandsbygden och glesbygden anser jag att EU:s stöd tillmindre gynnade områden och miljöstödet för jordbruketskall utnyttjas enligt den borgerliga regeringens EU-proposition.EU-medlemskapet och det nya informationssamhälletkommer att ge nya möjligheter för regionalutveckling.Mål för den regionala politiken bör enligt min mening varaatt ge förutsättningar för olika regioners och människorsmöjlighet till utveckling, och därigenom bidra till nationelltillväxt.2. Det regionala stödetNär regionalpolitik diskuteras är det framför allt deregionalpolitiska företagsstöden som lyfts fram. Dessauppgår i dagens läge till i storleksordningen 3 miljarderkronor. Anslagen står dock för en mycket liten del avinkomster och utgifter som påverkar de regionalaekonomierna. Det är vad som brukar kallas den ''storaregionalpolitiken'' som har den största påverkan på denregionala utvecklingen. Genom statens anslag ochsocialförsäkringssystemet omfördelas i storleksordningen600 miljarder kronor eller av BNP.Vid större förändringar i transfereringssystemen, såsomskatteutjämningen, vid besparingar och skatteförändringarm.m. bör konsekvenser för den regionala fördelningenredovisas. Därmed kan oönskade effekter för den regionalaekonomin och sysselsättningen i möjligaste mån undvikasoch synen på de regionala aspekterna vidgas.De politiska beslutens inverkan på den regionalautvecklingen bör följas fortlöpande.3. Den offentliga sektornSverige har ett underskott i statens finansersom motsvarar av BNP vilket är det snabbasteväxande underskottet inom OECD-området. Stor enighetråder om att underskottet måste minskas. Det blir dåofrånkomligt att göra minskningar i det statligatransfereringssystemet, vilket med nödvändighet fårkonsekvenser för sysselsättningen i den offentliga sektorn.Regioner med stor offentlig sektor och ett stortpenninginflöde genom det statliga transfereringssystemetkan komma att påverkas särskilt.Anställda inom den offentliga sektorn fördelar sigungefärligt inom statlig, inomprimärkommunal och inom landstingskommunalverksamhet, bland övriga , finns bl.a. av kyrkananställd personal.Vilka regionalpolitiska konsekvenser kan vi då förväntaoss av de förmodade besparingskrav, effektiviseringskravoch minskad sysselsättning som den offentliga sektornoundvikligen kommer att utsättas för? Omvandlingen frånett samhälle som producerat varor till etttjänsteproducerande samhälle har i hög grad påverkatsammansättningen av arbetskraften. Ett ökat antal kvinnorhar kommit ut på den tjänsteproducerande delen avarbetsmarknaden. Till följd av politiska styrmedel återfinnsdenna till övervägande del inom den offentliga sektorn.Konsekvenserna kris har blivit attmännen har haft en högre arbetslöshet än kvinnorna. Vid enneddragning av den offentliga sektorn kommer framför alltkvinnorna att vidkännas minskad sysselsättning. Särskiltkommer detta att accentueras i glesbygder och områden medstor offentlig sektor. Försörjningsmöjligheterna förkvinnorna kommer att minska. Flyttningsbenägenhetenkommer att öka.Vid besparingar inom den offentliga sektorn måste dessaaspekter beaktas och möjligheter till arbete inom denenskilda sektorn skapas. Vård och omsorg kommer attbehövas i en allt högre grad då bl.a. de äldrekommer att vara en allt större del av befolkningen.Enskilda tjänsteföretag och privata alternativ tillkommunala daghem, skolor och olika vårdinrättningar måstefå möjlighet att konkurrera på lika villkor med det offentligautbudet. På så sätt skapas valfrihet för medborgarna.Arbetstillfällen i regioner med hög tjänsteproducerandeandel kan främjas.4. Företagsinriktade åtgärderSverige har en mycket stor spännvidd vad gällerförutsättningar att driva företag. Det kan gälla geografisktbetingade faktorer som klimat, stora avstånd ochbefolkningsstruktur. Men det kan också vara avhängigt avföretagstraditioner, infrastruktur, råvarutillgång ellerefterfrågan på tjänsteproduktion. För att utjämna degeografiska skillnaderna har olika politiska beslut fattatssom varit ämnade att bereda människor möjlighet att bo ochverka i hela landet.Grunden för näringslivet måste enligt min mening varagoda allmäna betingelser för företagande i hela landet, bl.a.genom lägre skatter. Näringslivsutvecklingen måste utgåfrån den företagskultur och de speciella förutsättningar somfinns inom olika regioner, områden och orter. Eventuella stödskall vara en starthjälp för att förbättra näringslivetsmöjligheter att utvecklas, men även en hjälp för att utvecklainfrastrukturen i de utvecklingsbara områdena.Den viktigaste grunden för att få en företagsutvecklinginom hela landet är att staten skapar goda förutsättningar förföretagen och företagarna. Det måste finnas en framtidstroför svenskt näringsliv. Detta åstadkommes inte medsofistikerade stödsystem och bidragsberoende utan genomett sunt skattesystem och arbetsrättsliga regler som intemotverkar utan stimulerar den växtkraft som finns inomnäringslivet.5. StödområdenDe regioner som har ansetts ha geografiska lägesnackdelaroch andra regionalpolitiska problem har indelats ilångsiktiga regionalpolitiska stödområden. Själva ordetstödområde kan leda till fel slutsatser, att området skulle varatärande i förhållande till andra områden som skulle kunnarubriceras som närande. Så är naturligtvis inte fallet.Det finns områden och regioner över hela som harstörre eller mindre problem och själva anser sig vara i behovav hjälpinsatser. På samma sätt finns det områden inom denuvarande stödområdena som har en godutvecklingspotential. Regionalpolitiken måste bidra till attdenna möjlighet till utveckling tas till vara. Statliga insatseri olika former kan och måste ibland till för att initiera enpositiv utveckling. För att markera möjligheterna inomstödområdena bör dessa benämnasutvecklingsområden.Stödområdena/utvecklingsområdena delas in istödområde 1, 2 och tillfälliga stödområden. De senare börenligt riksdagsbeslut ha en varaktighet på högst . Detfinns motiv för att ha vissa områden, som drabbas avomfattande strukturförändringar, som tillfälligautvecklingsområden. Kortsiktiga åtgärder, som densocialdemokratiska regeringen har en förkärlek för, äremellertid inte fruktbara för förtagsamheten. Det långaperspektivet skall råda vid statlig stödverksamhet.Paketpolitik har tidigare prövats och misslyckats.För att ge näringslivet möjlighet att planera på längre siktefter fasta förutsättningar bör dessa enligt min meningbestämmas för minst tre och högst fem år.Förutom nuvarande stödområden finns även avgränsadeområden för , transportstöd ochjordbruksstöd. En samordning av olikastödområdesindelningar bör skapas för att åstadkomma etteffektivt utnyttjande av medel till regional utveckling.6. Aktörer för regional utvecklingLänsstyrelse är ansvarig för de statliga insatserna förregional utveckling. På marknaden finns dock ett flertalaktörer som administrerar olika former av bidrag, lån ochrådgivning. arbetar med rådgivning samt förmedlarlån. hanterar lokaliseringsstöd ochlandsbygdstöd som kan utgå till såväl befintliga som nyaföretag. , som har en omfattandedelegering vad gäller beslutanderätt tillarbetsförmedlingarna, hanterar starta-eget-bidrag förarbetslösa.Företag behöver en stabilitet och långsiktighet iregelsystem, men kanske framför allt en positiv syn påföretagande. Företag bryr sig också mycket lite om vem somger ut stöd. En översyn bör komma till stånd för atteffektivisera stöd- och lånesystemen samt rådgivningen tillföretag. Särskilt bör och länsarbetsnämndensroll renodlas vad gäller företags- ocharbetsmarknadsstödjande åtgärder.Därutöver finns ett flertal aktörer som har till uppgift attstödja företagsamhet. Bland dessa kan nämnas ,Innovationscentrum, Industri- och nyföretagarfonden, olikanyföretagarcenters, banker, revisorer och handelskammare.ALMI, som består av lokala näringslivsföreträdare ochpolitiskt tillsatta företrädare fyller tillsammans med andra enviktig funktion med sin lokala kännedom.Industri- och nyföretagarfonden har två huvudinriktningar.Den ena är finansiering för att stödja utveckling av nyaprodukter. Den andra är en verksamhet med nyföretagarlån.Dessa senare kan bl.a. kombineras med regionalpolitiskastöd. Maximal statlig finansiering är . Industri-och nyföretagarfonden kan även ge fördelaktiga lån tillkvinnor som startar eller driver mindre företag.Jag anser att ett sammanhållet ansvar är viktigt då detgäller ett ärendes beredning, beslut och uppföljning. Det kandärför finnas anledning att utreda om det går att få en bättresamordning mellan olika aktörer. Jag vill dock understrykaden roll som dessa olika aktörer har för att ge företagarna dealternativ och den pluralism som är viktig i enkonkurrensutsatt ekonomi.En stor del av framtida regionala stöd kommer att varaframförhandlade med och påverkas avEU:s strukturfondsystem. harunder förordat att huvuddelen av de regionalpolitiskastöden bör hanteras av länsstyrelserna.7. SysselsättningsbidragSysselsättningsbidrag ges till företag i stödområdena 1 och2 . Syftet är att täcka en del av deinkörningskostnader som uppkommer i samband mednyanställningar i ett företag. Bidraget ges i efterhand medstor eftersläpning. Likviditetsförstärkningen kommer därförrelativt sent.Utvärderingar av sysselsättningsbidraget har visat att detgynnar expansiva näringar. Det har stimulerat utvecklingenav kunskapsintensiva företag i stödområdena. Det är därförett stöd som bidrar till strukturomvandling. För att skapabehövlig likviditetsförstärkning under företagens första åranser jag emellertid att stödet bör utformas så attutbetalningar till företagen sker snabbare.8. TransportstödStödformen är avsedd att kompensera långa avstånd inomframför allt norra . 1994/95 är transportstödetbudgeterat till . Landet är indelat i femtransportstödszoner. Nedsättningen varierar mellan 10 , är beroende av transportsträckans längd ochgäller endast vissa varor.Stödformen har varit kritiserad för både form och innehåll.NUTEK framhåller att en mycket liten andel av företagen,, erhåller av bidragen. Dessa företagär stora företag, som till stor del ligger utanför de prioriteraderegionalpolitiska stödområdena. Kritiken har även gällt atttransportstödet är konkurrenssnedvridande och att mångaföretag endast får stödbelopp som understiger 10 000 kronor.Jag vill framhålla stödets viktiga funktion för att utjämnaavståndsfaktorn i olika regioner. För små företag och förföretagens ekonomi i framför allt ochVästerbottens inland fyller transportstödet en viktigfunktion. Vid förhandlingar med EU har det svenskatransportstödet godkänts. Jag anser dock att det kanfinnas anledning att se över stödets utformning ochzonindelning.9. InfrastrukturSamhället kommer att bli alltmer beroende avden nya informationsteknologin (IT). Det kommer att gällasåväl tjänste- som varuproduktion.9.1 TelekommunikationPå den svenska marknaden opererar flera 10-talsleverantörer av telekommunikationstjänster. är denabsolut största med en omsättning på och34 000 anställda. Enligt har avTelias kunder . Stora regionala skillnaderråder dock. Digitaliseringsgraden i är t ex 83procent medan den i norra regionen endast är 46 procent.Tätorterna har så gott som full täckning medan glesbygdenhar betydligt sämre täckning. Totalt kan sägas att AXE-utbyggnaden har skett jämnt över landets regioner. Teliaräknar med att nätet kan vara fullt utbyggt till 1997.Kostnaden för återstående del beräknas till ca 12 miljarderkronor.ISDN är ett helt digitaliserat nät, som innebär att man kanfå flera tjänster . Det är ännu dåligt utbyggt i mångadelar av landet. Stora kostnader återstår att investera iglesbygden. Tekniken är viktig och kan jämna ut regionalaskillnader. På grund av konkurrens sänks nu Teliasprissättning kontinuerligt på ISDN-tjänster.Framtidens system vad gäller mobiltelefonnät är det nyadigitala GSM, vilket är under utbyggnad. är det mycketdåligt utbyggt norr om . Tre konkurrerande bolag harkommit olika långt med utbyggnaden, som f n går snabbt.Tack vare den avreglerade telemarknaden har privatainitiativ möjliggjort ökade och bättre förutsättningar förkommunikation mellan människor, företag ochorganisationer.9.2 Informationsteknologi (IT)När det gäller datakommunikation är det framför allt detregionalpolitiska stödområdet 1 som har de högsta prisernaför IT-tjänster.Enligt min mening är det synnerligen viktigt förutvecklingen av framtidens samhälle och näringsliv att detfinns en utbredd IT-struktur över hela landet. När detta finnskommer IT-tekniken att förändra möjligheterna förregionerna att tillgodogöra sig den inneboendeutvecklingsmöjligheten.Ett exempel är turismen. Med centrala bokningssystemoch riktad marknadsföring till både inhemsk ochinternationell publik kan turist- och rekreationsanläggningareffektivare och billigare nå ut med information.Näringslivet kommer med hjälp av IT att bli mindreberoende av att koncentrera olika funktioner till ett ställe.Det öppnar för decentraliserad tjänste- och varuproduktionsom är geografiskt obunden.För att IT-tekniken skall få möjlighet att utvecklas på ettframgångsrikt sätt vill jag understryka utbildningens roll.Det är betydelsefullt att lärarna är välutbildade och attundervisningsmaterialet håller hög nivå.I IT-samhället kommer nya arbetsformer att växa fram somgör att deltidsarbeten och tillfälliga anställningar blirvanligare. Samarbetet mellan företag, såväl internationelltsom nationellt, kommer att utvecklas. Mycket arbetekommer att utföras i små företag, såväl lokalt som på distans.Utbildning kommer att vara ett återkommande inslag imänniskors liv.Statens roll menar jag skall vara att stödja dennautveckling och undanröja hinder för en snabb IT-utveckling.Detta kommer att skapa möjligheter för en lyckosamutveckling i hela Sverige.Ett mycket spännande område med storautvecklingsmöjligheter för svenska högteknologiska företagfinns i . I denna region ingår Norrbotten.Området rymmer rika olje-, gas- och mineralfyndigheter. ViaNorrbotten kan spela en viktig roll i nordvästraRyssland. Områden av särskilda intressen är samhälls- ochinfrastrukturuppbyggnad samt forskningssamarbete. Jaganser att regionen är av stort intresse för regional utveckling.10. KommunikationerGoda transport- och kommunikationsmöjligheter har enavgörande betydelse för möjligheterna att skapa tillväxt ochregional utveckling i hela landet. Den borgerligafyrpartiregeringen lade stor vikt vid satsningar påinfrastrukturen. Stora delar av det svenska vägnätet är dåligtunderhållet, som en följd inte minst av socialdemokratinsunderlåtenhet . Detta gäller speciellt i desvagare utvecklade delarna av . Det är därför av viktatt inte försumma infrastrukturen.För att förbättra näringslivets förutsättningar i de ytstoraregionerna är det viktigt att insatser görs för förbättradbärighet av vägarna.Järnvägsnätet fyller en stor funktion sommasstransportmedel för såväl gods som passagerare. För attbinda samman lokala arbetsmarknader och därmed skapaförutsättningar för näringslivets utveckling måste enligt minmening standardförbättringar ske på järnvägsnätet.Även flygförbindelser är en för regionen tillväxtskapandefaktor. Skall tillväxtförmågan i hela landet kunna tas till varaär det viktigt att det finns en tillfredsställande åtkomlighet ialla delar av Sverige.Goda sjöförbindelser och effektiva hamnar har varit avavgörande betydelse för svensk industris konkurrenskraftoch är en förutsättning för stora delar av våra basindustriersutveckling. Ur regionalpolitisk synvinkel är sjöfartenbetydelsefull, inte minst för basindustrierna längsNorrlandskusten samt kring och Vänern.11. UtbildningGoda utbildningsmöjligheter är av stor betydelse för helavårt lands utveckling. Kunskap får allt större betydelse förkonkurrenskraften.Utbildningsmöjligheter är också av vikt för att säkerställaen positiv utveckling i olika delar av . Jag vill i dettasammanhang peka på två frågor.Den första gäller de fristående skolor som under senare årtillkommit, inte minst i de mer glesbebyggda delarna avSverige. Tvärtemot vad många av de som var kritiska tillfriskolorna antog, har dessa fått stor betydelse för att säkraskolmöjligheterna också utanför städerna. Friskolorna harkunnat ersätta kommunala skolor som lagts ner och därmedkunnat erbjuda barn och föräldrar tryggare villkor.Den andra frågan gäller utbildning på distans. Genom dennya informationsteknologin öppnas möjligheter tilldecentraliserad utbildning, som inte tidigare låg inomräckhåll. Utbildning på distans kan dessutom numera ske iinteraktiva former.En utveckling av distansutbildningen med hjälp avinformationsteknologin anser jag vara utomordentligtangeläget. Det bör vara en uppgift för varje universitet ochhögskola att erbjuda sådan utbildning.Under den förra regeringen aktualiserades en utbyggnadav rymdforskningen i med stöd bl.a. av EU:s mål 6-medel. Jag anser för min del att det är viktigt att detta initativtas tillvara. Rymdverksamheten i har stor betydelseför landet, men också för kunskapsutvecklingen i regionen.12. LandsbygdsutvecklingLandsbygden har utvecklingsmöjligheter som måste tas tillvara. Vår ekonomiskt viktigaste exportvara är skogen. Detsvenska jordbruket tillhör det mest effektiva ochhänsynsfulla mot miljö och djur. Den svenska naturen är enomistlig tillgång som måste vårdas och tillvaratas på ettriktigt sätt.De areella näringarna jorden, skogen och fisket utgörgrunden för verksamheter på landsbygden. I samband medEU-medlemskapet måste hinder för att tillgodogöra sig enutveckling inom livsmedelsproduktionen undanröjas så attsvenskt jordbruk står sig starkt i en Europakonkurrens.En målsättning för att ta till vara utvecklingsmöjligheternaför svenskt jordbruk är att väsentligt öka förädlingsgraden.Vi anser att forskning och produktutveckling inom skogs-och träproduktsektorn bör ges ökad prioritet inom ramen förforskningsanslagen.Svensk fiskerinäring har en stor regionalpolitisk betydelse.Runt kusterna utgör fiske och vattenbruk basen för enlevande skärgård. De svenska sjöarna är tillika en viktigtillgång för utveckling av yrkesmässigt fiske och fisketurism.En levande landsbygd är en omistlig resurs som måsteutvecklas och vårdas. En avfolkad landsbygd innebär inteenbart att landskapsbilden förändras utan även att tillgång påskaparkraft, kulturarv och en trygg boendemiljö förloras.Turism och fritidsboende är viktiga ingredienser för atthålla landsbygden levande. Turismen ger regionala ochsysselsättningsmässiga effekter och bidrar på ett positivt sätttill bytesbalansen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utnyttjande av EU:s stöd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsekvensanalys för denregionala fördelningen av olika stödformer,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om valfrihet ochkonkurrensneutralitet,4. att beslutar att det som benämns stödområdenfortsättningsvis skall benämnas utvecklingsområden, ienlighet med vad som anförts i motionen,5. att beslutar att regionalpolitiska tillfälligastödområden inte skall omfatta än menmaximalt i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödområdesindelning,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om effektivare stöd- och lånesystem,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om snabbare utbetalning avsysselsättningsbidrag,9. att hos regeringen begär en redovisning avtransportstödets utformning och zonindelning i enlighet medvad som anförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen avkommunikationer,111. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen avdistansutbildning,212. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rymdforskning i ,313. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om landsbygdsutveckling.