ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Fö702 · 1995-01-25 00:00:00 — Det finns anledning att fråga sig omoljetransportkapaciteten i exempelvis skulleklara av vissa situationer.Bland annat beroende på att vi har haft sex relativt varma,''gröna'' vintrar i följd, har antalet tankbilar för oljetransportminskat betydligt.Om vi skulle få uppleva en längre tids kyla riskerar såvälindustrier som större panncentraler få klara problem medoljeleveranser. En ökad efterfrågan från hushållen skulleockså bli resultatet vid en period av sträng kyla.Efterfrågningar som jag själv gjort visar att det inte finnsnågon speciell beredskap på oljedistributionsområdet för enlängre tid av stark kyla (bl.a. PM från riksdagensutredningstjänst Dnr 94/95:998).Det är därför, enligt min mening, viktigt att se till inte hamnar i ett krisläge. Därför kan det vara befogatatt se över beredskapsplaneringen på detta område . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om beredskapsplanering.
mot · GI02Fö706 · 1995-01-25 00:00:00 — Cisternvagnar för transport av farligt gods I trafik inom finns ett stort antal cisternvagnaravsedda för transport av farligt gods på järnväg. En relativtstor andel av dessa är privatägda. Dessa vagnar är i regel avgod kvalitet och ofta specialbyggda för transport av specifikaämnen.Det finns dock ett stort problem och det är olikheter iavtappningsarmaturen. Det finns enligt vad vi erfarit ingenbestämd standardisering av denna i eller Europa.Dock finns minimikrav som måste uppfyllas av alla.Naturligtvis har varje avsändare och mottagare tillgång tillrätt armatur och kan handskas med lastning och lossning påett för säkerheten riktigt sätt. Problemet uppstår omcisternvagnen -- på grund av läckage eller annat tillbud --måste tömmas före ankomst till sin destination.Det kan uppstå tillfällen när detta måste ske snabbt ochsäkert. Därför skulle det vara en stor fördel om antalet olikaarmaturer kunde nedbringas till ett minimum. Genom ensådan åtgärd skulle räddningstjänsten ges större möjlighet attinneha nödtömningsarmaturer i erforderligt antal.Ansvarig för prövningen av tankarna är Statensanläggningsprövning medan svararför tillsynen. SJ har sträng intern kontroll och föreskrifternasäger att deras tankvagnar för farligt gods skall tas in föröversyn efter 10--. För privatvagnar som ofta lånasin från utlandet finns inte motsvarande krav.Det är mycket viktigt för säkerheten vid transporter avfarligt gods på järnväg att tillsynen är lika sträng på alla typerav vagnar, dvs. även på utländska vagnar som hyrs in iSverige. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att tillsynen överjärnvägsvagnar för farligt gods skärps och omfattas avsamma hårda regler för alla vagnar.
mot · GI02Fö803 · 1995-01-25 00:00:00 — har i sin anslagsframställning tillregeringen bl.a. begärt att få ett engångsanslag om (18 månader) för utbyte av jodtabletter medför hög jodhalt. Vidare begärs ett årligt anslag om 580 000kronor för rullande tablettomsättning.Med hänsyn till förslaget om den rullandetablettomsättningen synes inte behovet om engångsanslagsärskilt starkt motiverat. somtabletter med för hög jodhalt och därmed risk för bieffekteralltjämt finns i omlopp torde utan risk för folkhälsan frågankunna lösas med en rekommendation om att bruk av tablettbegränsas till halv tablett. Mot denna bakgrund föreslåsanslaget till minskas med 4,6 miljonerkronor (). Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att anslaget B 1. om minskas med .
mot · GI02Fö804 · 1995-01-25 00:00:00 — Bedömningarna av den joniserande strålningens farlighethar förändrats sedan de nuvarande utsläppsföreskrifternatogs . De nuvarande skattningarna av cancerriskenligger ungefär 10 gånger högre än de skattningar man gjordenär utsläppsföreskrifterna togs.Antalet cancerfall man kan förvänta att varje driftår för desvenska reaktorerna orsakar är många tiotal. Dendominerande delen ligger mycket långt fram i tiden.Förändringar av utsläppsföreskrifterna beslutas av . Regeringen bör som en följd av dagensbedömningar av den joniserande strålningens farlighet tainitiativ till en ändring av utsläppsföreskrifterna.Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en ändring av utsläppsföreskrifternaför kärnkraftverk.
mot · GI02Fö902 · 1995-01-25 00:00:00 — I finns försvarshistoria som inte får försvinna iframtiden. är byggd utifrån encentralförsvarsidé. byggdes på ettsådant sätt att regeringen skulle kunna inrymmas om vi hadeblivit angripna vid kusterna. Dessutom finns en radmuseiföremål från försvaret som bör finnas i ettförsvarstekniskt museum.Hela fästningen är av stort försvarshistoriskt ochkulturhistoriskt intresse. Ett försvarstekniskt museum somplaceras i kommer i en sådan naturligmiljö där även byggnader och planlösning är en del avSveriges försvarshistoria. Ur besöks- och turistsynpunkt ärfästningen också mycket lämplig, eftersom , GötaKanal och också ligger i omgivningarna.Vi anser att ett försvarstekniskt museum bör inrättas iKarlsborg.I samband med det s.k. krispaketet, överenskommelsenmellan regeringen och socialdemokraterna under hösten1992, beslutade regeringen att lägga ned flygflottiljen F6 iKarlsborg. Nedläggningsbeslutet togs trots tidigare gjordauttalanden av försvarsutskottet att flygflottiljen skulle finnaskvar, eftersom skulle drabbas myckethårt av effekterna vid en nedläggning.Karlsborgs kommun har tappat 800 arbetstillfällen undertiden . Ungefär 500 av antalet förloradearbetstillfällen avser nedläggningen av flygflottiljen.Verksamheten vid flottiljen har successivt avvecklatsunder tiden . Det minskadeserviceunderlaget i handel, samfärdsel, privata tjänster,byggnadsindustri m.m. och som en följd därav ett minskatantal arbetstillfällen har vi ännu inte sett verkningarna av.Först kan vi summera de totalakonsekvenserna av flottiljnedläggningen.Regionalpolitiskt stödKarlsborgs kommun är inplacerad i tillfälligt stödområdesedan april 1993 och i första hand fram till halvårsskiftet1995. Ett drygt 20-tal företag har erhållit lokaliseringsbidragoch glesbygdsstöd (numera landsbygdsstöd). Ett 50-talarbetstillfällen har tillskapats.Karlsborg är landets, efter , mestförsvarsberoende kommun med av arbetstillfällena inom denna sektor.Det krävs ett långsiktigt målinriktat arbete för att minskadetta beroende och att åstadkomma en''strukturrationalisering''. För detta krävs kanske också eneller flera nyetableringar som ger ett par hundraarbetstillfällen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett försvarstekniskt museum iKarlsborg.
mot · GI02Jo16 · 1995-01-25 00:00:00 — med anledning av skr. 1994/95:121 Forskning och försök rörande alternativ till burhållning av värphöns Enligt riksdagsbelutet om Sverigesmedlemskap i unionen anges:Slaktsvins-, smågris- och äggproduktionen bör erhållanationellt stöd i form av djurbidrag utöver det stöd somlämnas inom ramen för stödet till mindre gynnade områdenoch som i huvudsak kommer svinuppfödarna till del.Produktionsstödet till smågris- och äggproduktionen samtdet införda stödet till slaktsvin upphör helt i område4.Eftersom även kostnadsersättning för äggpackeri istödområde 4 kommer att försvinna får beslutet storaekonomiska konsekvenser, speciellt för de äggproducentersom gjort stora investeringar för att förberedaövergång från burhöns till värphönshallar för frigåendevärphöns.Enligt djurskyddsförordningen (1988:539) får höns föräggproduktion inte hysas i burar. Enligt enövergångsbestämmelse till förordningen får befintligaanläggningar för burhöns användas intill utgången av år1998.I regeringens skrivelse lämnaderegeringen en redogörelse för utvecklandet av nya system förhållande av värphöns. Mot bakgrund av de farhågor somhade framförts om möjligheten att byta nuvarandeburanläggningar till alternativa system anförderegeringen att den var medveten om svårigheterna med attersätta ett stort antal buranläggningar till alternativa system.Regeringen anförde vidare att beslutet innebär en stor fysiskomställning av en produktionsgren och att selektivastödåtgärder kan behöva vidtas om utvecklingen visar attsvårigheter föreligger att genomföra åtgärder.Nu har förutsättningar för äggproducenter drastisktförändrats i stödområde 4. Därför bör det finnasövergångsregler eller andra stödåtgärder för äggproducentersom har påbörjat omställningen från burhönsanläggningartill hallar för frigående värphöns. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till äggproducenter vidomställning från burhöns till frigående höns i stödområde 4.
mot · GI02Jo201 · 1995-01-25 00:00:00 — medlemskap i unionen innebär olikaförändringar för landet och dess invånare. Vissa sektorerpåverkas mer än andra. Det svenska jordbruket står t.ex. införflera olika nyordningar. Från och med den 1 januari 1995gäller EU:s gemensamma jordbrukspolitik i Sverige.Halland är ett län som har ett näringsliv, där inslaget avjordbruksföretag och livsmedelsförädlingsindustri ärbetydande. Det finns därför särskild anledning attuppmärksamma de möjligheter som ett medlemskap kaninnebära för denna del av landet.EG:s förordning 2078/92 om miljövänligajordbruksmetoder och bevarande av landskap germöjligheter till ekonomiskt stöd för miljövårdande insatser.EU bidrar av kostnaderna. I ett län somHalland med delvis intensivt jordbruk är det särskilt viktigtatt t.ex. reducera läckage av kväve och fosfor genom extensivvallodling, inrättande av skyddszoner, investeringar ivåtmarker m.m.Miljöstöd till jordbruket i skulle inte bara gevinster i den sektorn, i form av mer miljövänlig och uthålligproduktion samt lägre kostnader för nya miljösatsningar,utan också vinster inom andra sektorer. Den allt viktigareturistnäringen skulle gynnas av ett miljöstöd som bidrog vackrare och mer varierad landskapsbild samt bättrevattenkvalité i sjöar, vattendrag och i västerhavet.I takt med att människor blir allt rörligare och får alltmervalfrihet när de väljer bostadsort ökar också konkurrensen,inte bara mellan olika landsdelar utan också mellan olikaländer, om den kompetenta arbetskraften. Framtidens rörligaoch initiativrika människor kommer att ställa höga krav påmiljö och skönhet när de väljer bostadsort. Därför är det ävenur detta perspektiv viktigt att ta till vara möjligheten tillmiljösatsningar inom jordbruket och landskapet.Det är beklagligt att den socialdemokratiska regeringenhar avsikten att inte utnyttja EU:s miljöprogram fullt ut. Vimoderater har uppfattningen att många miljöproblem kanlösas med internationellt samarbete. Självklart ska Sverigedeltaga med full kraft i hela EU:s miljöarbete och satsa påatt intaga en ledande position på alla områden i miljöarbetet.Detta borde gälla inte minst på jordbrukets område. Därförär det naturligtvis viktigt att också utnyttja de ekonomiskastöd som i detta fall EU erbjuder.Eftersom EU medfinansierar av kostnaden förmiljöprogrammet innebär dessa miljösatsningar ingen reellbelastning på det allmänna. Räknat på ett skattetryck kommer hälften av de medel som används imiljöprogrammet att rinna in till den kommunala eller denstatliga sektorn, dvs lika mycket som staten behövermedfinansiera.Arbetet med utformningen av ett program för EU-finansierat miljöstöd på jordbrukets område är ännu intefärdigställt. Det finns därför anledning för attpåtala för regeringen nödvändigheten av att fullt ut användade miljöstöd som EU erbjuder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöersättning till jordbrukssektorn.
mot · GI02Jo202 · 1995-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en miljöavgift införs påpetroleumbaserade smörjoljor och introduktion avvegetabiliska oljor,116. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om offentlig upphandling avmiljövänliga produkter,217. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av arbetet medreformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik, CAP,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en parlamentarisk kommitté föratt arbeta fram en svensk strategi för reformeringen av CAPsamt följa och utvärdera den svenska politiken.
mot · GI02Jo203 · 1995-01-25 00:00:00 — Skötselkrav på mark som inte odlas Runt om i vårt land finns odlingsbar mark som av olikaskäl inte utnyttjas. handlar det om mark för vilkenbetalas stöd enligt förordningen (1990:941) omomställningsstöd, men det kommer också att handla ommark i så kallad ''EU-träda''.Det händer att omgivningen blir störd av utseendet hoseller ogrässpridning från sådan mark som inte odlas.Bestämda krav saknas på hur marken skall skötas.Det saknas generella föreskrifter med skötselkrav frånJordbruksverket. Det finns inte heller mandat förlänsstyrelsen att ge ut föreskrifter eller i enskilda fall ingripamed förelägganden om att marken måste slås eller behandlasså att den inte ser vanskött ut eller vållar annan olägenhet föromgivningen.Lagstiftningen bör ändras så att ovannämnda problemundviks . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av klargörande regler förbehandling av mark som inte odlas så att den inte skaparolägenheter för omgivningen.
mot · GI02Jo205 · 1995-01-25 00:00:00 — Sockerproduktionen är enviktig del av näringsliv. Den ger möjlighet tillvarierad odling på flera ställen på ön. Hela hanteringen frånodling och skörd av betor till sockertillverkning ochtransporter berör ca 1 000 personer. I regeringensbudgetförslag ingår ett stöd på underbudgetperioden. Beräkningar på visar att dennasatsning genererar inkomster på ca . Detär med andra ord en mycket viktig regionalpolitisk satsning,som förutom att den ger många arbetstillfällen också ärsamhällsekonomiskt lönsam. De skatteintäkter, somverksamheten genererar, betalar väl den statliga satsningen.Arbetssituationen på är allvarlig och ön har interåd att förlora arbetstillfällen. Det finns därför all anledningatt se till att sockertillverkningen får fortsätta. I Miljöpartietde grönas budget anslås för budgetperioden juli1995 t o m december 1996.Roma och har länge levt i ovisshet om hur detskall bli med sockerframställningens framtid. Dennaovisshet måste upphöra. Eftersom sockertillverkningen ärsamhällsekonomiskt effektiv och ger många jobb betyder detatt sockertillverkningen i måste få fortsätta under långtid och att det stöd som finns i den nya budgeten måstefortsätta. Om nuvarande ägaren av sockerbruket hysertveksamheter om fortsatt drift måste staten träda in för attförändra ägarbilden så att en fortsatt drift kan garanteras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fortsatt stöd till sockertillverkningenpå .
mot · GI02Jo206 · 1995-01-25 00:00:00 — Avbytarverksamheten spelar en mycket viktig roll förSveriges jordbrukare, framför allt för mjölkproducenterna.Utan denna skulle många få mycket svårt att ta ledigt. Detgäller speciellt mindre gårdar utan anställda.Avbytarverksamheten ger möjlighet till ledighet medfamiljen, något som inte är möjligt annars, om man har djur.Drygt 8 000 mjölkbönder utnyttjar tjänsten.1 700 personer arbetar inom avbytarverksamheten. Omavbytarverksamheten skulle försvinna vore arbetslöshet vadsom återstod för många avbytare , eftersom många bori glesbygd, där arbetstillfällena är få. Som exempel kannämnas , där ca 70 personer arbetar som avbytare.Hittills har kostnaden för lantbrukaren att utnyttjaavbytartjänsten varit ca per dag plus 65 kronorper timme. En arbetsdag med sju effektiva timmar kostarjordbrukaren och drygt 870kronor.Under hösten halverade regeringen stödet tillavbytarverksamheten genom att spara . I åretsbudgetproposition föreslås att de återstående tasbort. Det betyder att hela det statliga stödet tillavbytartjänsten försvinner.För jordbrukaren blir kostnaden för avbytartjänstenfördubblad. Så kommer en helg med två dagars ledigt ifortsättningen att kosta nästan . Det är intemånga jordbrukare som har råd att ta ledigt under dessaförhållanden.På räknar man med att minst 20 av de 47årsarbetena kommer att försvinna. Det betyder att mer än 20personer kommer att bli arbetslösa. Dessa personer måste dåfår arbetslöshetsunderstöd och andra stöd om de inte råkarvara under 20 år.Att satsa på arbetsmarknadsåtgärder ochomöjliggöra för avbytare att behålla jobbet ärmotsägelsefullt.Miljöpartiet anser att det statliga stödet på tillavbytartjänsten skall bestå. I och med EU och övergången ny jordbrukspolitik finns anledning avvakta förändringarinom avbytarverksamheten. anser vi, atthälften av det statliga stödet skall tas över av näringen. Huroch när detta kan ske skall skyndsamt utredas i samarbetemed näringen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att stöd med skall utgå till avbytarverksamheten underbudgetperioden,2. att hos regeringen begär en skyndsamutredning för att utröna när och på vilket sätt näringen kanöverta hälften av det statliga stödet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i övrigt i motionen anförts om stödet tillavbytarverksamheten.
mot · GI02Jo207 · 1995-01-25 00:00:00 — Konkurrensvillkoren för svenskt lantbruk Lönsamheten i svensk spannmålsodling har varit pressad i botten bland annat som en följd av att vihar lägsta spannmålspris, ca 1,10kronor per kilo. Till och med i , som är det endaland i världen där man helt avreglerat sitt jordbruk, ärspannmålspriset ca högre än i . länsliksom övriga spannmålsodlare hade därför storaförhoppningar om att medlemskap i skulle medföra likvärdiga och därmed bättre villkorför svenskt lantbruk.Självfallet måste länets lantbrukare, liksom alla andragrupper i , vara med och finansieramedlemsavgifterna till EU. Men det får inte innebära en renbrandskattning av en hel näringsgren. Alltför höga skatteroch avgifter leder till att bönder inte kan konkurrerapå likvärdiga villkor med andra bönder i . Det ledertill förlorade jobb, inte bara inom lantbruket utan också i storomfattning i förädlingsleden och i servicebranscher.Regeringen har genomdrivit kraftiga förändringar avtidigare EU-anpassningsförslag genom att minska antaletinterventionsorter, höja handelsgödsel- ochbekämpningsmedelsavgifter, höja dieselskatter och ändraområdesindelningar för arealersättning samt föreslagit höjdafastighetsskatter. Sammantaget motsvarar dessaförsämringar en prissänkning med ca per kilospannmål eller med 1 000--per hektar. Detinnebär också avsevärt sämre villkor än våra viktigastekonkurrenter.En av de mest utmanande åtgärderna är beslutet att bara hafyra prisorter i . Interventionsprissystemet fungerarså att EU löser in spannmål till interventionspris vid varjeprisort och ju fler prisorter man har desto mer avfraktkostnaden betalas av EU. ska naturligtvis intemissbruka EU-systemet men det av ochSpannmålskontoret föreslagna antalet, 33 stycken, är rimligti förhållande till andra EU-länder. Som exempel kan nämnasatt har 27 och 28 prisorter.För län motsvarar minskningen av antalet prisorteren prissänkning med ca per kilo. Närmaste prisortkommer att vara med de avsevärdafraktkostnader som transport dit motsvarar. I länproduceras ett normalår ca 300 tusen ton spannmål. Ungeför100 tusen ton behålls hemma på gårdarna för utsäde ellerfoder. Resterande 200 tusen ton berörs av prisortsförslagetoch betalas alltså med lägre pris per kilo. Totalt innebärsystemet med fyra prisorter alltså en försämring för länetmed -- pengar som betalas av länetsbönder i stället för som i resten av EU, av EU:s kassa.Även övriga delar av landet drabbas hårt, förutom deområden som ligger närmast de fyra prisorterna ,, och Uddevalla.Regeringen bör därför återkomma med förslag till åtgärderi syfte att ge såväl läns lantbruk som svenskt lantbruki dess helhet likvärdiga konkurrensvillkor jämfört med restenav EU. Förhandlingar med EU bör också upptas i syfte attutöka antalet prisorter i enlighet med Jordbruksverketsursprungliga förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lantbrukets villkor.
mot · GI02Jo208 · 1995-01-25 00:00:00 — Odlingsfria zoner längs vattendrag Medan svenska miljöbelastande utsläpp på ett flertalområden sjunker , kan av tillgänglig statistik inteutläsas någon minskning av vattendragens transport av fosforoch kväve till kusten. Den kustnära övergödningen är ettstort problem i som helhet, inte minst vid Skånesöstkust där nu algblomning och tångdrivor längs kusten ärständigt återkommande problem. Denna kustnäraövergödning är i allt väsentligt nationellt betingad och berorjust av de åar och vattendrag som avvattnar jordbruksbygden,och transporterar stora mängder fosfor och kväve till kusten.För att få ner jordbrukets miljöbelastning har mångaåtgärder föreslagits, som t.ex. höjda miljöavgifter påhandelsgödsel. Ytterligare ett sätt, med kanske bättreförutsättningar att möta större tolerans av lantbrukarna är attställa generella krav på att lämna en odlingsfri zon på 5--längs alla vattendrag. Enligt tillgänglig sakkunskapskulle sådana gröna zoner verksamt bidra till att ta upp kväveoch fosfor så att åarna inte blir övergödda. Samma funktionhar också bevarade och nyanlagda våtmarker ochöversilningsängar. Dräneringsvattnet kunde också samlas idammar och åter tillföras åkrarna, projektsom lämpligen kunde bekostas ur EU-stödet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i skötsellagen införa krav påodlingsfria zoner på 5--längs vattendrag.
mot · GI02Jo209 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringen föreslår i prop. 1994/95:100 att statligakreditgarantier begränsas till trädgårdsföretag. Behovet förjordbruksföretagen att erhålla dessa kreditgarantier tordevara betydligt mindre då jordbruksföretagen har lättare atterhålla vanliga banklån.För jordbruksföretagen på har den statligakreditgarantin haft stor betydelse. Under budgetåren 1992/93och 1993/94 har så mycket som av samtliga beviljade kreditgarantier beviljatsjordbruksföretag på Gotland.Gotland är ett jordbrukslän och jordbrukets förutsättningarför utbyggnad, modernisering och rationaliseringar ärberoende av att lånemöjligheterna inte försämras.Jordbruksföretagens möjligheter utgör grunden för dengotländska livsmedelsindustrin, som är i stort sett modernoch välutrustad. Målsättningen är att ta hand om och förädlagotländsk jordbruksråvara på . Livsmedelsindustrinsöverlevnadsmöjligheter är beroende av tillgången påjordbruksråvara.För både jordbruksföretagen och livsmedelsindustrin ärdet viktigt att jordbruksföretagens lånemöjligheter inteförsämras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statliga kreditgarantier tilljordbruksföretag.