ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02A36 · 1995-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:161 Regionalpolitik Beträffande regionalpolitiskt företagsstöd tillpälsdjursuppfödningEnligt gällande förordning om regionalpolitiskt stöd, SFS1990:642, skall pälsdjursuppfödning ses som stödberättigadverksamhet. I förordningen anges vidare att stöd endast kanlämnas till verksamhet som bedöms få tillfredsställandelönsamhet och kan ge de anställda varaktig sysselsättningoch som utövas eller skall utövas i en ort medtillfredsställande förutsättningar för verksamheten.Under 1980-talet betalade staten ut stora belopp som stödtill pälsdjursuppfödning. Till exempel kan nämnas att man iNorrbottens län betalade ut i stöd,två miljoner per då existerande farm, samt att man iGävleborgs län betalade ut . Resultatet avsamtliga dessa satsningar blev katastrofalt dåligt. I stort settgick samtliga farmer i konkurs, och man stod kvar med storainvesteringar i anläggningar som ej kunde användas förnågon alternativ produktion.Enligt den målbeskrivning som finns för regionalpolitikenså skall den syfta till att bland annat främja rättvisa, valfrihetsamt ekonomisk tillväxt. Statens satsningar påpälsdjursuppfödning kan knappast anses leva upp till dennamålbeskrivning, utan de har endast åsamkat staten storaförluster. Det är också viktigt att i det här sammanhangettänka på att varje konkurs innebär en personlig tragedi ochen raserad privatekonomi för farmaren i fråga, inte bara enförlust av allmänna medel.Det finns en stark opinion i , och äveninternationellt, som kräver att pälsdjursuppfödning skallförbjudas. I har man redan förbjudit buruppfödningav rävar och arbete pågår för att även förbjuda uppfödningav mink. I har man fattat beslut som i principomöjliggör uppfödning av räv.För närvarande pågår ett arbete inomJordbruksdepartementet med förslag som innebär attburhållningen av räv skall avvecklas inom fem eller tio år.Det ligger flera motioner i som vill gå ännu längreoch av djurskyddsskäl förbjuda all pälsdjursuppfödning.En undersökning som motplågsamma djurförsök gjorde visade att ingenav de sexton länsstyrelser som besvarade föreningens frågorbetalade ut några medel till pälsdjursuppfödning. Fleralänsstyrelser ansåg stöd till pälsdjursuppfödning sombortkastade medel.Med bakgrund av vad som sagts ovan anser jag att det vorefel att lägga ytterligare regionalpolitiska medel till att stödjapälsdjursuppfödning. Skall man lägga några statliga medelpå denna näring så bör det snarare vara i form avavvecklingsbidrag, och på så sätt visa socialt ansvar för demsom sysslar med uppfödning av pälsdjur. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regionalpolitiskt företagsstöd tillpälsdjursuppfödning.
mot · GI02A40 · 1995-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:161 Regionalpolitik Inplacera Ångermanlandskusten i stödområde 2Delar av samt hela ochHärnösands kommuner är inplacerade i tillfälligtstödområde. Samma område ingår också i mål 2 underbenämningen Ångermanlandskusten.Ångermanlandskusten har liksom somhelhet haft en negativbefolkningsutveckling. --1994 minskadebefolkningen i mål-2-området och i länetsom helhet . I förhållande till rikethar Ångermanlandskusten en större andel äldre och enmindre andel unga personer. Ett mycket stort problem ärockså att de unga välutbildade kvinnorna flyttar frånområdet. Befolkningsrapporten för första kvartalet 1995visar på en fortsatt befolkningsminskning. Som exempel kannämnas att minskade med 161personer i år.Ångermanlandskustens och länets näringsliv har desenaste åren drabbats mycket hårt av den djupalågkonjunkturen. Enbart --1993förlorade mål-2-området 8 240 arbetstillfällen.Industrisektorn i området minskade med totalt 4 380arbetstillfällen.Arbetslösheten är fortsatt hög, främst bland ungdomar. Föratt kunna vända den negativa trenden krävs att man geslångsiktiga planeringsförutsättningar och därför börÅngermanlandskusten inplaceras i stödområde 2. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inplacering av Ångermanlandskusteni stödområde 2.
mot · GI02A42 · 1995-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:161 Regionalpolitik I regeringens regionalpolitiska proposition 1994/95:161aviseras att försöksverksamhet planeras avseende detregionalpolitiska stödet.Under mer än 25 år har det regionalpolitiskautvecklingsarbetet drivits i . Under dennaperiod har en omfattande kunskap utvecklats och denna finnsi huvudsak fortfarande tillgänglig inom länet.I länet har, inom författningarnas ram, också tagits initiativsom sedan efter granskning av ochRiksdagens revisorer accepterats och blivit tongivande även iandra län. Detta avsåg det nära samarbetet med kommunernaavseende beredning och uppföljning av det tidigareglesbygdsstödet, nu landsbygdsstödet. Resultatet av dettaarbetssätt är nu att alla kommuner har särskild personal ellerkanslier för näringslivsfrågor vilket är mycket betydelsefulltinte minst med hänsyn till avstånden i glesbygden.Ett ökat deltagande från kommunernas sida meduppföljning av det regionalpolitiska företagsstödet har ocksåinitierats.Kompetensen i länet har från centralt håll också tagitstillvara bl.a. avseende stödet till den kommersiella servicen,principer för prioritering av stöd till företag i glesbygd ochden administrativa hanteringen av det regionalpolitiskaföretagsstödet. Vidare har utvärderingen av effekterna av detstatliga stödet till regionala investmentbolag för genomförts av en erfaren konsult i länet. Bank iÖstersund administrerar för räkning deregionalpolitiska företagsstöden.Jämtlands län har inom sig regionalpolitiskaproblembilder som återfinns inom övriga stödområden. Ilänet finns personella resurser att användas för en särskildförsöksverksamhet. Här finns även kompetens förutvärderingar vid , och Glesbygdsverketmen även inom , länsarbetsnämnden, ALMIoch i den privata sfären.Jämtlands län ingår vidare i sin helhet i mål 6-områdeoch har deltagit i olika EU-projekt bl.a LEDAoch T.I.M. Länet har därför goda förutsättningar att knyta deinternationella kontakter som kan befrämja försöksarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör utses tillförsökslän avseende det regionalpolitiskautvecklingsarbetet.
mot · GI02A43 · 1995-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:161 Regionalpolitik ''Det regionala utvecklingsarbetet bör utgå från enlångsiktig strategi'', skriver regeringen i prop. 1994/95 ang.regionalpolitik. ''Den regionala projektverksamhet som i fortsättningenkan bedrivas i länen bör ha sin grund i en långsiktig strategioch inriktas mot tillväxt och inomregional balans'', fortsätterregeringen, som också i samma proposition görbedömningen att de nuvarande långsiktiga stödområdena 1och 2 tills vidare bör bibehållas i sin nuvarande omfattning.Ingenting sägs emellertid i propositionen om framtiden förde kommuner som är inplacerade i tillfälligtstödområde. tillhör , Hultsfredoch kommuner i län tillfälligt stödområdet.o.m. tillhör ävenVästerviks kommun i samma län tillfälligt stödområde.Ovannämnda kommuner tillhör de i länet hårdast drabbadebeträffande följderna av de strukturella förändringarna inomnäringslivet. Befolkningsminskning och hög arbetslöshet harblivit följden. Arbetsmarknadssituationen i kommunerna ärfortfarande mycket svår. Siffrorna över arbetslösa var iseptember 1994: , , resp. 12,2 %.Länsarbetsnämndens bedömning är att arbetslöshetenkommer att ligga kvar på en hög nivå i ett längre perspektiv.Under åren 1990--1993 reducerades industrisysselsättningeni norra länsdelen . Inkomstnivån ligger ca 10 %under riksgenomsnittet. --1994minskade folkmängden i de fyra kommunerna ,medan rikets befolkning ökade med9,2 %.Trots strukturella problem erbjuder kommunerna med sinaskiftande skogs- och havsmiljöer, läge och kostnadsnivå,landsbygd och tätorter, turism och småföretagsamhet ett stortantal positiva faktorer och fördelar. Dessa kan utnyttjaseffektivare i arbetet för utvecklling med ökad sysselsättningmed den extra stimulans som stödområdestillhörigheteninnebär. lokaliseringsstöd utgått ikommunerna harlänsstyrelsen beviljat totalt stöd på för ensammanlagd investering på 163,4 Mkr.Sysselsättningseffekten har uppgått till 218 personer, vilketinnebär att kostnaden per arbetstillfälle har varit 130 000kronor. Lokaliseringsstödet har varit en betydelsefullinjektion i de tre kommunerna. Det finns tecken på att gjordainvesteringar i de medelstora och större företagen kommeratt ha viss spridningseffekt också på de riktigt små företagen.Dock är en alldeles för att ge varaktigaoch långsiktiga effekter. För skulletillhörigheten till det tillfälliga stödområdet endast bli femmånader utan förlängning. Forskning och erfarenhet visar är en rimligare tidsperiod för att i detta sammanhanguppnå varaktiga och långsiktiga effekter.Mycket starka skäl talar därför för att ovannämnda fyrakommuner under minst bör få tillhöra dettillfälliga stödområdet, d.v.s. minst till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förlängdstödområdestillhörighet åtminstone till förkommunerna iKalmar län.
mot · GI02A44 · 1995-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:161 Regionalpolitik glesbygd till permanent stödområde 2Regeringen föreslår i propositionen 1994/1995:161 blandannat att och kommuner samt de yttreförsamlingarna i ocksåfortsättningsvis skall vara inplacerade i tillfälligt stödområde2. Området ingår i mål 2-område för EU:s regionalpolitikunder benämningen Ångermanlandskusten.Området har tidigare i sin helhet varit permanent inplacerati stödområde. Från , i samband med riksdagensbeslut om regionalpolitiken , har ochHärnösand varit tillfälligt inplacerade i stödområde 2,Örnsköldsviks kustförsamlingar efter ettavbrott sedan 1 juli 1990.Det är ingen tvekan om att hela kustområdet har storaproblem, men där finns också stora skillnader. Ett områdesom markant skiljer sig i förutsättningar är detriksintresseområde som benämnes i framförallt kommun -- från i söder tillSkuleskogen i norr innefattande församlingarna ,, , Vibyggerå samt i Nätraförsamling. Området karaktäriseras förutom av dessspeciella topografi också av småskaligt jordbruk ochskogsbruk, små fiskelägen, småskalig industri. Det är ensäregen kulturbygd speciellt hanterad av inlandsisen. Härfinns den enda fjorden längs ostkusten, bergen stupar brantner i havet. Området är glest bebyggt och har ett finmaskigtvägnät, som slingrar sig fram och som ärsvårframkomligt genom den branta topografin. Området haren starkt åldrande befolkning och det har länge varit svårt attfå verksamheter att överleva. Området är också starktberoende av turism och kan jämföras i många avseenden medGotland. Området kan också jämföras med vissa fjällbygder.Jag har här beskrivit ett riksintresseområde, särskiltutpekat för sina speciella kvaliteter som är mycket viktiga attkunna bevara. Därför anser jag att Höga Kustensglesbygdsområde ska inplaceras i permanent stödområde 2 iden nationella regionalpolitiken. bör fatta beslutom detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt i enlighet med vad i motionen anförts beslutaratt glesbygdsområde inplaceras i permanentstödområde 2.
mot · GI02A45 · 1995-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:161 Regionalpolitik län befinner sig i den värsta sysselsättningskrisensom länet har upplevt sedan industrialismens genombrott.Antalet industriarbeten har försvunnit i en takt som ingenkunde ana . har 37 procentav industriarbetsplatserna försvunnit och län hardessutom den mest negativa sysselsättningsprognosen av allalän. Om inte åtgärder sätts in löper orter i län risk atthelt avindustrialiseras.Sedan 1993-04-07 tillhör , ochHögsby kommuner i län tillfälligt stödområdet t.o.m.1995-06-30. tillhör även Västervikskommun i samma län tillfälligt stödområde.Trots strukturella problem erbjuder kommunerna med sinaskiftande skogs- och havsmiljöer, läge och kostnadsnivå,landsbygd och tätorter, turism och småföretagsverksamhetett stort antal positiva faktorer och fördelar. Dessa kanutnyttjas effektivare i arbetet för utveckling med ökadsysselsättning med den extra stimulans somstödområdestillhörigheten innebär. Under de två årlokaliseringsstöd utgått i kommunerna , Hultsfredoch har beviljat totalt stöd på 28,4 Mkrför en sammanlagd investering på 163,4 Mkr.Sysselsättningseffekten har uppgått till 218 personer, vilketinnebär att kostnaden per arbetstillfälle har varit . Lokaliseringsstödet har varit en betydelsefullinjektion i de tre kommunerna.Dock är en alldeles för att ge varaktigaoch långsiktiga effekter. För skulletillhörigheten till det tillfälliga stödområdet endast bli femmånader utan förlängning. Forskning och erfarenhet visar är en rimligare tidsperiod för att i detta sammanhanguppnå varaktiga och långsiktiga effekter.Mycket starka skäl talar därför för att ovannämnda fyrakommuner under minst bör få tillhöra dettillfälliga stödområdet, d.v.s. minst till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förlängdstödområdestillhörighet åtminstone till förkommunerna iKalmar län.
mot · GI02A46 · 1995-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:161 Regionalpolitik I propositionen betonas att en aktiv och kraftfullregionalpolitik har stor betydelse för att skapa sysselsättningoch därför bidrar till den tillväxthöjning som är nödvändigför att obalanserna i den svenska ekonomin skall kunna rättastill.Målen för regionalpolitiken skall vara att skapa hållbartillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkorskapas för medborgarna i hela riket.I propositionen behandlas olika stödområden förföretagsstöd. Där framgår att den regionala problembilden ilandet inte förväntas undergå några större förändringar underden närmaste framtiden. De nuvarande långsiktigastödområdena bör därför behållas i sin nuvarandeomfattning.Jag delar denna bedömning. Det finns dock vissa områdensom ej ingår i något stödområde och som har stora problem.Ett sådant område är Övre och Nedre Ulleruds församlingar,som är belägna i de norra delarna av kommun iVärmland. I detta område har det varit ennegativ näringslivsutveckling med många förlorade företagoch arbetstillfällen. Arbetslösheten är också mycket hög.För att bryta denna negativa trend och få en positivföretagsutveckling vore det värdefullt om det aktuellaområdet införlivades i tillfälligt stödområde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att Övre och Nedre Ullerudsförsamlingar i kommun införlivas i tillfälligtstödområde.
mot · GI02A47 · 1995-05-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:161 Regionalpolitik Regionalpolitiskt stöd till pälsdjursuppfödningI förordning 1990:642 om regionalpolitiskt företagsstöd2 § anges pälsdjursuppfödning som en stödberättigadverksamhet. Stöd kan endast lämnas till verksamhet sombedöms få tillfredsställande lönsamhet och kan ge varaktigsysselsättning för de anställda och som utövas eller skallutövas i en ort med tillfredsställande förutsättningar förverksamheten.Under 1980-talet betalades stora belopp av statliga medelut till pälsdjursuppfödning. I betalade statenut ca vilket motsvarar ca 2 miljonerkronor per pälsfarm. Resultatet av dessa satsningar är mycketnedslående. De flesta farmerna gick i konkurs och deanläggningar som finns kvar går inte att använda till någonalternativ produktion.Regionalpolitiken ska syfta till att främja rättvisa, valfrihetoch ekonomisk tillväxt. De statliga satsningarna påpälsdjursuppfödningen uppfyller inte denna målbeskrivning.Istället har de lett till stora förluster av statliga medel liksompersonliga tragedier för de pälsdjursfarmare som gått ikonkurs.Vi anser att nuvarande regler som innebär att mink och rävhålls instängda i burar inte är acceptabla. Djuren harnaturliga behov av rörelse som kräver ytor av helt annan artär den som erbjuds i burarna. I partimotion omdjurskydd har vi föreslagit att buruppfödningen av dessa djurska förbjudas.Just nu pågår ett arbete inom därman tar fram förslag till att burhållning av räv ska avvecklasinom fem eller . Enligt en undersökning genomförd avNordiska samfundet mot plågsamma djurförsök 1994svarade alla de länsstyrelser som deltog att de inte betaladeut några medel till pälsdjursuppfödare.Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi attpälsdjursfarmer inte ska omfattas av regionalpolitisktföretagsstöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en avveckling av regionalpolitisktföretagsstöd till pälsdjursuppfödning.
mot · GI02A50 · 1995-05-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:218 En effektivare arbetsmarknadspolitik m.m. Vi välkomnar regeringens förslag till investerings- ochbyggstimulanser.I slutet av 1991 arbetade 5 300 personer iträhusproduktionen i vårt land. Av dessa återstår ca800. Arbetslösheten bland träindustriarbetare är fortsatt hög.Särskilt är drabbat. I kommun ärarbetslösheten bland Träindustriarbetareförbundetsmedlemmar . Dessutom befinner sig ca åttaprocent i åtgärder. Konkurser och företagsnedläggningarinom byggsektorn har satt djupa spår i vår region. När denstörsta industrin slagit igen har många småorter så utarmatspå arbetstillfällen att de hotar att dö. Vi vill som exempel påsådana orter nämna med BoroHus, Gullringenutanför med Gullringenhus och Begushus iKorsberga. Situationen i ljusnar måhända om denetablering som ska komma till stånd i f.d. Hultsfredshusförverkligas.Dagens moderna byggande innebär monteringar avkomponenter som tillverkats långt ifrån byggarbetsplatsen.Inredningar, fönster, trappor och dörrar serieproducerasinomhus i torra och uppvärmda fabriker. Det ger kvalitet ochekonomi. Arbetet kan utföras där arbetskraft och materialfinns även om själva byggandet sker i en överhettadstorstadsregion.I regeringens sysselsättningsproposition (1994/95:218)föreslås ett investeringsbidrag relaterat till faktureradearbetskostnader. Används prefabricerade byggelement fåräven arbetskostnaden för tillverkning av dessa medräknas.Däremot får inte arbetskostnaden för tillverkning avexempelvis fönster, dörrar och inredningar göra det.Ur sysselsättningssynpunkt är detta olyckligt.Byggarbetsplatserna ligger i stor utsträckning på expansivaorter medan den träbaserade byggmaterialindustrin ligger påorter med stor arbetslöshet.Arbetskraftskostnaden för övrigt byggmaterial börmedräknas annars minskar investeringsbidragets positivaeffekter på byggvolymen, som det finns en risk attbyggmaterial av lägre kvalitet väljs.I regeringsförslaget sägs att investeringsbidraget kommeratt allokeras till orter med bostadsbrist eller till sådana somsnart kan komma att få det. På dessa orter är emellertidarbetslöshetsproblemen inte lika besvärande som på andrahåll. Därför är det angeläget att reglerna förinvesteringsbidraget utformas så att de positivasysselsättningseffekterna även kommer små orter i mindretätbefolkade områden till del. Även det arbete som utförs ibyggmaterialindustrin måste därför ingå i underlaget.En metod som bör prövas är att investeringsbidraget utgårsom en fast procentsats på hela byggprojektet. Om bidragetknyts till inbetald moms motverkar man också skatteflyktgenom s.k. svartjobb. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att reglerna för investeringsbidragetför nyproduktion av permanentbostäder bör utformas så attäven det arbete som utförs i den byggmaterialsindustri somtillverkar fönster, dörrar och trappor ingår ibidragsunderlaget.
mot · GI02A53 · 1995-05-05 00:00:00 — Visserligen avserregeringen att detta skall framgå av regleringsbrevet, menenligt vår mening räcker detta inte. börfortlöpande få en chans att kontrollera hur dearbetsmarknadspolitiska medlen används.Vi föreslår därför att regeringen för under hösten1995 redovisar inriktningen av hur medlen tillarbetsmarknadspolitiken används. Dessutom föreslår vi atten ''kontrollstation'' i form av en särproposition läggs påriksdagens bord . På så sätt kan vi bättreöverblicka hur medlen används under det kommande långabudgetåret (18 månader). Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadspolitikensinriktning,2. att avslår regeringens förslag om besparingarpå starthjälpen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om personalutnyttjande inomarbetsmarknadsverket (AMV),4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en mera preciserad redovisningav de arbetsmarknadspolitiska anslagens användning,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetsplatsintroduktionenstyngdpunkt riktas mot enskild sektor,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lönebidrag för äldre arbetslösa,7. att avslår regeringens förslag om högstabidragsnivå på lönebidrag om av lönekostnaden och i stället fortsättningsvis bibehålleren högsta nivå om ,8. att avslår regeringens förslag om indragningarav reservationen på ,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ges i uppdrag attbereda ytterligare 3 000 arbetshandikappade anställning,10. att avslår regeringens förslag om tillfälligtinvesteringsbidrag för nyproduktion av bostäder,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stöd till kvinnligtföretagande och andra former av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för kvinnor,12. att avslår regeringens förslag till ett tillfälligtinvesteringsprogram för att förbättra inomhusmiljön ibostäder och offentliga lokaler,13. att beslutar att införa ett varaktigtallergisaneringsprogram enligt vad i motionen anförts,14. att till ett allergisaneringsprogram i enlighetmed i motionen förordad modell anslår ,15. att beslutar att återinföra denarbetsrättslagstiftning som gällde vad gäller LASoch MBL,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring kopplad till en växling avegenavgifter mellan arbetslöshetsförsäkring ochsjukförsäkring,17. att upphäver beslutet om riktatarbetsmarknadsstöd (RAS),18. att till anslaget Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder (A2) för /96 anvisar ,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen skall redovisainriktningen av arbetsmarknadspolitiken inför riksdagenunder ,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en särproposition ifebruari 1996.