mot · GI02So270 · 1995-01-25 00:00:00 — Åtgärder mot ökade hälsoklyftor Det finns en del oroande trender i folkhälsan. Mångamänniskor får allt sämre hälsa som andra får alltbättre. Hälsoklyftorna ökar och risken är stor att vi går in iett tvåtredjedelssamhälle.Den ökande ojämlikheten i hälsan bestyrks iSocialstyrelsens Folkhälsorapport , som betecknar lägetsom alarmerande. Den samlade bilden i rapporten ärsocioekonomiska skillnader i hälsa samt en ökad andelmänniskor med såväl sociala och ekonomiska somhälsomässiga problem med koncentration till kvinnor iarbetarklass och lägre medelklass.I en studie av sex riskfaktorer för ohälsa framkommer attvar och en av riskfaktorerna är vanligare bland arbetare änbland tjänstemän. Därtill är det fem gånger så vanligt attpersoner med arbetaryrken har 3--5 avriskfaktorerna som det är bland tjänstemän på högnivå ochmellannivå.Orsakerna är flera varför hälsan försämras för en viss delav befolkningen. Helt klart finns det ett samband mellanohälsa och långvarig arbetslöshet, som tenderar att drabbaredan svaga grupper hårdast. Att stängas ute från arbetslivetförorsakar i många fall psykiska problem, sjukdom,förtidspensionering och ekonomiska problem. Negativahälsoeffekter kan också påvisas hos arbetslösas familjer.Relativt nyanlända invandrare, arbetshandikappade ochungdomar är bland dem som har svårast att få arbete.De senaste årens förändringar i trygghetssystemen medsänkta ersättningar och höjda avgifter har inneburit attspeciellt grupper med låga förmåner har hamnat iekonomiska svårigheter, vilket påverkat deraslevnadsförhållanden och möjligheter att efterfråga en godvård och service.Även på lika villkor pekar på att detfinns jämlikhetsproblem inom hälsan och sjukvården. Detfinns ett växande problem med ej tillgodosedda vårdbehovoch att de sociala skillnaderna ökar. Arbetare uppger ejtillgodosedda vårdbehov i större grad än högutbildade.Särskilt oroande är vissa idéer inom sjukvården att läggalönsamhetsperspektiv på vården, t.ex. att använda faståldersgräns som grund för behandling på specialistklinik.En god hälsa är av stor vikt för enskilda individer och församhället. En god hälsa beror bl.a. på människorsmöjligheter att känna delaktighet och gemenskap, medandålig hälsa medför begränsningar och svårigheter att påverkasina liv. En god hälsa har således ett stort värde i sig.Sociala och ekonomiska villkor, arbetsmiljö ochlevnadsvanor har stor betydelse för hälsoutvecklingen. Detär genom att påverka sådana förhållanden somfolkhälsoarbetet kan främja även mindre gynnade gruppershälsa.Rapporten om de ökande hälsoklyftorna är djupt oroandeoch måste tas på stort allvar. Att allt fler får allt sämre hälsaär oacceptabelt i dagens samhälle.Målet bör vara att skapa nya förutsättningar för välfärdensfördelning. Alla människor måste ges goda livsbetingelser.För att uppnå målen krävs ett brett arbete som griper in påsamhällslivets alla områden.Trots att vissa initiativ tidigare tagits på folkhälsoområdetkan vi konstatera att skillnaderna i hälsotillståndet mellanolika befolkningsgrupper fortsätter att öka. Det krävs därförförnyade ansträngningar i syfte att förbättra hälsoläget förhela befolkningen och att motverka klyftorna i samhället.Man bör närmare undersöka hur samhällets resurseranvänds och fördelas. I ett analysarbete bör man gå till bottenmed frågan och ta reda på varför vissa människor får alltsämre hälsa.Genomgripande systemförändringar under senare årbeträffande sjukförsäkringsreformen, ädelreformen, köp-och säljsystem, införande av husläkare etc. bör följas uppoch utvärderas, liksom höjningarna av patientavgifter samtökade läkemedels- och tandvårdskostnader.Regeringen bör tillsätta en grupp som utifrånovannämnda mål tar fram en politisk strategi för det fortsattafolkhälsoarbetet, samt för att i ett bredare perspektiv angripaklyftorna i samhället. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en strategi för att motverka de ökadehälsoklyftorna i samhället.