mot · GI02N414 · 1995-01-25 00:00:00 — Varje minskning av energianvändning innebär enminskning av miljöförstöring. Det är alltså ett viktigtpolitiskt mål att skapa förutsättningar för en effektiviseringav energimarknaden. Erfarenheten från utlandet men ävenfrån vissa svenska kommuner visar på stora möjligheter attminska elanvändningen eller dra större nytta avelanvändningen. En avdelning inom har visat att detär praktiskt möjligt att spara 30 TWH el.Kärnkraften skall avvecklas och en del av dess nuvarandeenergiproduktion skall ersättas med förnybar energi i olikaformer samt energihushållning i stor omfattning.För att underlätta introduktionen av förnybaraenergiformer har investeringsbidrag till installation avsolfångare och vindkraftverk beslutats av . För tiden efter saknas ännubeslut om hur fortsatt stöd skall utformas. Redan nu finns detdock anledning att förbereda och besluta om de meralångsiktiga formerna av åtgärder som säkrar ettgenomförande av kärnkraftavvecklingen och gesvensk industri tillgång till den ''gröna energi'' somkonsumenterna av deras produkter kommer attkräva i ökad omfattning och som bl.a. ger vår industri storakonkurrensfördelar på alla marknader. En klar parallell medväntad utveckling kan därvid dras med den svenskamassaindustrins tidiga omställning till klorfri eller klorsnålmassa, vilket ger den stora extrainkomster påEuropamarknaden eftersom konkurrentländerna ännu intehunnit ställa om sin produktion.FondI inrättades en ''Vattenkraftlånefond'',som tillfördes medel från pågående elproduktion och lånadeut pengar till vattenkraftprojekt till låg ränta och med långaamorteringstider. Ett stort antal projekt kunde därmed få enför branschen väl avpassad finansiering ochVattenkraftlånefonden, som lär ha bestått utanandra ändringar i sitt regelverk än namnändringar på det somi dag kallas , framstår som en mycket lyckadsatsning för nationens ekonomi och välstånd. Den hadedessutom fördelen att inte behöva tillföras medel över statensbudget utan klarade sin finansiering ''inom branschen''.Det är nu dags att finansiera den nödvändigaomställningen av vårt energisystem på ett likartat sätt. Detkan ske genom att vi inrättar en ''Energiförnyelsefond'' somlikt en gång Vattenkraftlånefonden kan bidra med pengareller låna ut pengar till investeringar i effektivisering avenergi och förnybar energi. I inledningsskedet kan räntanvara . För varje energiform avpassas amorteringstider.För upprustning av vattenkraftverk kan dessa förslagsvishandla om 40--, för solfångare och solceller t.ex. ,för vindkraftverk t.ex. o.s.v. Räntesatsen kan sedanomprövas t.ex. och då korrigeras för vilkenlönsamhet projektet uppvisat. Ett kraftigt genomslag förefterfrågan på t.ex. ''grön el'' kan förbättra lönsamheten förvindkraftverk och göra att dessa kan bära en högre räntesatsän inledningsvis föreslagna 5%.Energiförnyelsefonden föreslås kunna stå för upp till 70%av totalkostnaden för ett projekt medan resterande minst30% får finansieras på annat sätt. Beträffande säkerheten förgivna lån bör den i första hand utgöras av respektiveanläggning och endast i begränsad omfattning av säkerhet avannan form.Verksamheten inom den nya myndigheten bör dels varainriktad på forsknings- och utredningsinsatser inomenergiförnyelse- och energieffektiviseringsområdet, delsvara den myndighet som implementerar nyaenergieffektiviseringsmetoder på marknaden, lägger förlagtill nya regelsystem och lämnar bidrag till olika åtgärderinom denna sektor. Energiförnyelsefonden skall varaorganisatoriskt friståenden från andra intressenter påenergimarknaden så att den utan sidohänsyn kan gagna deeffektiviserings- och miljömål som fastställs av riksdagen.Finansieringen av Energiförnyelsefonden föreslås skegenom att en avgift per kWh läggs på allkärnkraftproducerad el ,med att fonden inrättas. En produktion av 60 TWhkärnkraftel första året och exempelvis per kWh, skulleresultera i en fond på och ett stort antalnya arbetstillfällen.Förutom ökade förutsättningar för tillkomsten av renförnybar energi vill vi också betona att en satsning enligtovan skisserad modell kan utgöra ett utomordentligt stöd föratt öka svensk industris konkurrenskraft på en allt mermiljömedveten internationell marknad, där kunderna villveta både var råvarorna kommer ifrån och hur insatt energi iprodukten är producerad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om att enenergiförnyelsefond inrättas från och med den 1 juli 1995med en finansiering genom en avgift på allkärnkraftproducerad el och med en instruktion enligt vad imotionen anförts.