mot · GI02Bo540 · 1995-01-25 00:00:00 — Samhällsplanering för en långsiktigt hållbar utveckling Hela samhällsutvecklingen måste anpassas i miljövänligoch resurshushållande riktning. har beslutat omen nationell strategi för en långsiktigt hållbarsamhällsutveckling och därmed en svensk . Föratt de nationella mål som satts upp skall kunna förverkligasmåste också den lokala och regionala samhällsplaneringenmobiliseras i riktning mot att skapa en bättre miljö.Den fysiska samhällsplaneringen handlar om hur vianvänder mark, luft och vatten, d v s våra naturresurser.Genom en miljöinriktad fysisk planering går det att skyddavärdefull natur som det finns mark för t exbostäder, arbetsplatser, vägar och järnvägar. Planeringenskall ske med hänsyn till kretsloppen i naturen och skallförebygga problem.Samhällsplaneringen skall bygga på principen ''tänk efterföre''. Alla olika berörda intressen måste få komma till talsi ett tidigt skede. Planeringen skall ha sin utgångspunkt i detlokala engagemanget och perspektivet. En kombination avambitioner på miljöområdet och den regionala utvecklingenblir den fysiska planeringens viktigaste utgångspunkt iframtiden.Fyrklöverregeringen lyfte planeringsfrågornaNär fyrklöverregeringen bildades gjordes det dåvarandeMiljödepartementet om till ett Miljö- ochnaturresursdepartement med ansvar också för den fysiskaplaneringen. Samhällsplaneringen skulle användas aktivtsom ett av flera styrmedel för att trygga miljövärden,förebygga skador och för att nå en långsiktig hushållningmed naturresurserna.Under de tre regeringsåren har i enlighet med de uppsattamålen samhällsplaneringens dekadans under 1980-taletersatts med en offensiv för att åstadkomma en miljöinriktadplanering. Denna offensiv måste få fullföljas. Viktiga inslagi förändringsarbetet (genomförda eller undergenomförande):En genomgripande omarbetning av plan-och bygglagen (PBL) för att bl a stärka miljöhänsyn ochanpassning till kretsloppsprincipen och förenkla samt stärkamedborgarinflytandet. Skyddet för grönområdenförbättrades bl a genom ändringar i PBL. Insatser för att ökakvinnors deltagande i planering och byggande.Kopplingenmellan miljöarbetet och samhällsplaneringen utveckladesgenom arbetet med . Miljöfrågornas betydelse isamhällsplaneringen blev tydligare. Kraven påmiljökonsekvensbeskrivningar skärptes, inte minst genomförslagen i miljöbalken.Prövning eller redovisning enligtnaturresurslagen av större exploateringsprojekt, bl a''Dennispaketet'' i . Frågan om en fast förbindelseöver blev föremål för miljöprövning av enomfattning som aldrig kommit till stånd om inte varitstarkt pådrivande.Arbetet med en miljöinriktadregionplanering för hela , ett avtal med ommiljö- och planeringsinsatser för och ochsärskilda insatser för att få ett miljöanpassat transportsystemi regionen. -- Åtgärder mot buller i tätorter och i naturen därden fysiska planeringen är ett styrmedel.Skyddet förkulturmiljövården stärktes bl a genom kulturreservat vidsidan om naturreservat i miljöbalken.Möjlighet att bildanationalstadsparker. ------är den första.Regionala trafik- ochmiljöanalyser för samhällsplanering i syfte att miljöanpassatransportsystemen tas nu fram av samtliga länsstyrelser.Boverket har fått en samordnande roll. Flera andrautredningar och uppdrag pågår på trafikområdet med sammasyfte och med koppling till samhällsplaneringen. Arbetetmed en banlag för att få in järnvägsplaneringen i dendemokratiska allmänna planeringsprocessen.En nationellvision -- -- har arbetats fram i syfte att främjaen lämplig lokalisering av bebyggelse, anläggningar ochtrafik, att arbeta för en god mark- och vattenhushållning ochatt utveckla kretsloppstänkandet i försörjningssystemen.Visionen utgör också en god grund för deltagandei EU:s arbete med regional och fysisk planering.Den nyaregionalpolitiken som beslutade om år 1994kopplar konkret ihop regionalpolitikenmed den fysiska planeringen. Där betonas t ex att allautvecklingsprogram kräver långsiktiga fysiska planer.Ettmycket stort och medvetet arbete har lagts ned för attstimulera ''Lokal handling''. Främst har detta skett genomAgenda 21 -- arbetet där bl a alla kommuner inbjudits ochdär samhällsplaneringens möjligheter förts fram. Genomresor och konferenser och andra initiativ har ett omfattande''nerifrånengagemang'' stimulerats. Stöd till ekokommuner,ekomotiv, kretsloppsfestivaler, Q 2000, osv.Även på det internationella området höjdes aktiviteten. Ettarbete med en Östersjövision har på svenskt initiativ startatssom ett komplement till EU:s arbete med planeringsfrågor.Sverige har redan på observatörsnivån engagerat sig i EU:sarbete med planeringsfrågr, inte minst med koppling tillEU:s regionalpolitiska fonder. Stora framgångar har nåtts iarbetet med att bygga upp lagstiftning och teknik iöstländerna när det gäller fastighetsfrågor, kartor ochsamhällsplanering. En svensk förberedelsekommitté inför1996 års om boende och bebyggelsefrågor(Habitat II) har bildats och har även internationellten aktiv roll i förberedelsearbetet.Förändringsarbetet måste fortsättaDen i sammanfattningen ovan beskrivna offensiven påsamhällsplaneringens område hann i vissa delar genomförasav fyrklöverregeringen. Andra delar är förberedda för beslutinom det närmaste året. Ytterligare andra delar förutsätter ettlångsiktigt målmedvetet arbete för att nå resultat.Regeringsskiftet har inneburit en tempoförlust. Vissaåtgärder från den socialdemokratiska regeringens sida ledertill allvarliga tidsförskjutningar till nackdel för miljöarbetet.Tillbakadragandet av miljöbalksförslaget ochtilläggsdirektiven om ett nytt förslag till miljöbalk är ensådan tidsförskjutning. Det har också funnits signaler om atthela PBL-arbetet måste hållas ihop i ett enda stort paket. Omså skulle bli fallet blir nackdelarna för bl a miljöarbetet änstörre.Sammanfattningsvis bör:Plan och byggutredningensdelbetänkande (SOU 1994:36) samt ännu ej behandladedelar av det första delbetänkandet (SOU 1993:94) som bl ainnehåller förslag om betydande förenklingar. Dessa börsnarast bli föremål för propositionsskrivande ochriksdagsbehandling. Detta bör ges regeringen till känna.Plan- och byggutredningens tredje delbetänkande (SOU1994:134) bli föremål för remittering, t ex i samband medremittering av Regionberedningens arbete. Detta bör gesregeringen till känna.Resurser tryggas förgrönyteforskning med inriktning på den byggda miljön ochatt initiativ för att förbättra kunskapsunderlaget isamhällsplaneringen följs upp. Detta bör ges regeringen tillkänna.Det internationella arbetet med planeringsfrågor gesfortsatt hög prioritet. Detta bör ges regeringen till känna.Ytterligare steg vidtas för att få en sammanhållen transport-och miljöplanering.En miljöbalk bli föremål förproposition och riksdagsbehandling, innebärande att frågorsom tar att utreda och genomföra skjuts till en senarepåbyggnadsetapp (som t ex det ev inordnandet avvattenlagen i balken).Inriktningen på det fortsatta arbetetPlan- och bygglagenNär det gäller ändringar i PBL måsteöversiktsplaneringens roll särskilt framhållas. Att utveckladen nu ganska tandlösa kommunala översiktsplaneringenoch förbättra den mellankommunala planeringen har enavgörande betydelse för att nå målen om en långsiktighållbar utveckling.Kritiken mot dagens översiktsplaner är inte grundlös.Översiktsplanerna måste utvecklas för att kunna blianvändbara instrument för överblick och tidssamordning imiljöarbetet och i det regionalpolitiska arbetet. Forskningoch metodutveckling om morgondagens översiktsplaneringär mycket angelägen.Plan- och byggutredningens förslag om en förstärkt ochaktuell översiktsplanering bör kunna läggas till grund förlagstiftning och andra åtgärder. Härigenom ges möjligheteratt få den helhetssyn som inte är möjlig att få vid prövningav en enskild detaljplan eller bygglovsansökan. Möjligheterges också till samordning och utveckling t ex avtransportsystem, skydd av grönområden i tätorter ochlandsbygdsutveckling. Den efterföljande planläggningenoch tillståndsgivningen kan förenklas.I den av antagna regionalpolitiskapropositionen betonas att i strategiarbetet för hurlandsbygdsdelarna långsiktigt bör utvecklas måste en närasamordning ske med den kommunala översiktsplaneringen.Bidrag kan lämnas till en sådan planering. När kommunernatar fram pengar för landsbygdsutveckling berörs frågan omvägar, bostadsbyggande och näringsliv. Det är nödvändigt attmarkresurser tryggas för den utveckling man villåstadkomma. Också för att nå bostadspolitiska mål,miljömässiga och sociala, behövs översiktsplanen. Debostadspolitiska målen berörs mer utförligt i centernspartimotion om bostadspolitiken.Översiktsplanen är det instrument där miljöskydd,naturvård och utveckling av verksamheten möts. Mot dennabakgrund är det väsentligt att översiktsplanen ständigt äraktuell. Det borde vara lika naturligt som att kommunernaårligen behandlar sin budget.Det är givetvis ett resursslöseri -- miljömässigt ochekonomiskt -- att inte den mellankommunala planeringen harkommit längre, särskilt i våra mest tättbefolkade regioner.Mellankommunala insatser behövs också för att få enallsidig regional utveckling i landet, för att brytacentraliseringen och få tillbaka varje landsdels inneboendemöjligheter och resurser. Vår uppfattning är att dennaplanering, som blir allt angelägnare, i första hand skall byggapå en frivillig samverkan mellan kommunerna.Erfarenheterna tyder dock på att instrumenten fördenna planering måste förbättras.Av stor betydelse för miljöarbetet är också attmiljökonsekvensbeskrivningar får en ökad användning iplaner och beslut enligt PBL. Miljökonsekvensbeskrivningarär ''att tänka efter före''. En ändring i PBL är nödvändig.Sådana beskrivningar bör knytas till tidiga skeden iplanprocessen. Detta beslutsunderlag måste alltså finnas itid. Sökning och redovisning av alternativ -- även s knollalternativ -- är också av utomordentligt stor betydelse.Skyddet av grönområden -- såväl små närområden ibebyggelsen som stora sammanhängande områden -- måsteförbättras. Utredningens förslag till förbättrat skydd förkulturmiljön bör också genomföras.Medborgarnas största möjligheter till inflytande ligger ideras kunskaper om sin närmiljö. De tidigasamrådskontakter som föreslås av utredningen innebär godamöjligheter för planförfattarna och beslutsfattarna atttillgodogöra sig dessa kunskaper. Samrådet ligger i ettför sent skede. Ett förstärkt medborgarinflytande är en viktigdel i ett kommande lagförslag.Ett kommande lagförslag måste också förbättratillgängligheten i den byggda miljön.En förstärkt översiktlig planering ger, som redan nämnts,möjligheter att förenkla i den fortsatta plan- ochbyggprocessen. PBL:s detaljplanekrav måste förändras ochmildras. De krav som ställs på bebyggelse måste kunnaprövas och upprätthållas mer direkt. Därigenom ehålls endiskussion i sak om den aktuella platsens lämplighet.Möjligheter till enklare detaljplanförfaranden bör ocksåtillvaratas.Behoven av reglering av bebyggelse varierar mellan olikaområden. En utvecklad oöversiktlig planering ger möjlighetatt lätta på kraven på bygglov i många områden. Degrundläggande kraven på bygglov bör sänkas och utrymmetför hel bygglovsbefrielse höjas. Plan- och byggutredningenhar lämnat förslag om detta som bör tillvaratas.MiljöbalkenGenom de beslutade tilläggsdirektiven tillmiljöbalken har den socialdemokratiska regeringen fördröjten angelägen skärpning av den svenska miljölagstiftningen.Enligt direktiven skall ett huvudbetänkande finnas senastsommaren 1996. Efter den tiden kan det dröja avsevärd tidinnan en ny miljöbalk träder i kraft. Det som genomregeringens agerande fördröjts är bl a:Aktsamhetsreglernages ett bredare användningsområde.Miljökvalitetsnormerinförs och blir ett nytt styrande instrument.Miljöskyddsavgifterna ändras till att bli ett effektivare sätt attingripa mot miljöbrott.Miljökonsekvensbeskrivningarkrävs för fler verksamheter, där ställs krav på derasutformning och olika jämbördigt utredda alternativ skallredovisas.En miljöombudsmannainstitution inrättas.Miljöfarlig verksamhet kan regleras med generellaföreskrifter.Kulturreservat införs som institut vid sidan omnaturreservat.Miljöfrågornas betydelse isamhällsplaneringen görs tydligare.Centern anser att den tempoförlust som densocialdemokratiska regeringen tillfogat miljöarbetet är bådeoansvarigt och oförsvarligt. Vi föreslår att regeringen snaraståterkommer med ett miljöbalkförslag till somsenare kan byggas på efter nya utredningar och vunnaerfarenheter. Yrkande om detta lämnas i centernspartimotion om miljöpolitiken.Omprövning av beslut i plan- och byggärendenMiljöbalken och PBL är sammanlänkade när det gällerinstansordningen vid överprövning av planer och beslut.Delbetänkande tre från Plan- och byggutredningen i dennafråga bör remitteras. Eftersom detta inte redan skettbör det göras när Regionberedningens arbete föreligger.Frågor om instansordning har bl a också att göra medmöjligheterna att avlasta vissabesvärsärenden.Forskning om grönområden i tätorterFyrklöverregeringen har i ett antal olika sammanhang --bl a i översynen av PBL, propositionen om biologiskmångfald, propositionen om genomförande av besluten vidRio-konferensen, propositionen om nationalstadspark samtett antal uppdrag, redovisningar och beslut berörandetransportsektorn och enskilda trafikprojekt -- arbetat för ettökat skydd för grönområden.Som en konsekvens av riksdagsbesluten måsteforskningen om grönområden i tätorter upprätthållas ochutökas. Kunskaper behövs om hur parker och natur kanskapas och bibehållas så att deras miljöer bidrar till enbärkraftig tätortsutveckling med kretsloppsinriktning ochbiologisk mångfald, om betydelsen av parker och natur förmänniskors hälsa och välbefinnande samt om hur skötselnav tätorternas grönområden kan ske så att kostnaderna sänksutan att områdenas värden minskar.En överflyttning av anslagen för grönyteforskning skeddei den forskningspolitiska propositionen 1992/93:170 frånbyggforskningsrådet till Skogs- och JordbruketsForskningsråd. Överflyttningen har visat sig innebära dels attanslagen till den tätortsinriktade forskningen minskat, delsatt inriktningen ändrats. Den gällande inriktning somfastslogs av fyrklöverregeringen är forskning om stadensekologi och grönområden i tätorter. Inriktningen har nuändrats mot mer grundforskning med naturvetenskapligtyngdpunkt.Som en följd av detta riskerar Movium, som betytt mycketför kunskapsspridning på området, att få upphöra.Movium -- sekretariatet har tilldelats cirka entredjedel av forskningsmedlen för den yttre miljön inomSveriges och är en viktig länk mellanforskning och praktik.Det är angeläget att de uppnåddaforskningsresultaten kommer samhället till godo. För ensamhällsutveckling mot ett långsiktigt bärkraftigt samhällekrävs kunskapsunderlag om grönområdenas roll, omkopplingen till samhällsutbyggnad, fysisk planering och denbyggda miljön som helhet. föreslår därför attriksdagen inrättar ett nytt anslag på för detberörda området att disponeras och fördelas avByggforskningsrådet, varav förs över frånanslaget till Skogs- och Jordbrukets forskningsråd och 7,5miljoner kr anslås utöver regeringens förslag. Detta bör gesregeringen till känna.En sammanhållen transport- och miljöplaneringArbetet med att få en sammanhållen transport- ochmiljöplanering har en lång genomförandefas. Uppföljningoch ytterligare åtgärder behöver vidtas t ex sedan de mångautlagda uppdragen på området redovisats. Målet är attåstadkomma miljöanpassade transportsystem, minskasektoriseringen på trafikområdet, bedöma olika trafikslagsinvesteringsplaner mot en helhetssyn mot centrala och lokalamiljömål och att den fysiska samhällsplaneringen ges enviktigare roll. Framförallt måste den lokala/regionalasamordningen ges en fastare form. Vi noterar medtillfredsställelse att regeringen fullföljt arbetet med enkommitté för utarbetande av en nationell plan förkommunikationerna i . Då regeringen avser attåterkomma med trafikfrågor kopplade till den fysiskaplaneringen i kompletteringspropositionen 1995 läggs ingetyrkande i den delen. Trafikområdet i övrigt behandlas merutförligt i en separat motion.Kunskapsunderlag i samhällsplaneringenFrågan om kunskapsunderlag i samhällsplaneringen måstebehandlas parallellt med övriga åtgärder isamhällsplaneringen. Grönyteforskningen har redan berörts.Ett samlat grepp är nödvändigt när det gällerlandskapsinformation, samordning av databaser ochutveckling av geografiska informationssystem (GIS). Deuppdrag, som aviserades i budgetprop. 1993/94:100 bil 15bör fullföljas.Det internationella arbetetDet finns alltid en risk att långsiktigt syftandeplaneringsarbete nedprioriteras till förmån för i och för sigangelägna miljöåtgärder. De förebyggande momenten för engod resurshushållning riskerar därmed att få stå tillbaka förmer kortsiktiga och reparativa åtgärder.Tack vare det arbete som utförts under se medÖstersjövisionen och den nationella visionen år2009, har fått en ''flygande start'' i EU:s arbete medfysisk planering och regional utveckling. Mycket talar för attEU kommer att öka insatserna påplaneringsområdet, och har chansen att aktivtkunna delta i och påverka den processen.Det är viktigt att regeringen fullföljer det internationellaarbetet med boende- och planeringsfrågor somfyrklöverregeringen inledde. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändring iplan- och bygglagen i enlighet med vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om remittering av Plan- ochbyggutredningens tredje delbetänkande,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning om grönområden itätorter,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att initiativ för att förbättrakunskapsunderlaget i samhällsplaneringen ävenfortsättningsvis följs upp,5. att till grönyteforskning och Movium anvisar13 att disponeras och fördelas avByggforskningsrådet i enlighet med vad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det internationella arbetet medplaneringsfrågorna ges fortsatt hög prioritet.