mot · GJ02Fö6 · 1995-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:12 Totalförsvar i förnyelse Försvars- och säkerhetspolitik i ett grönt perspektivSammanfattningMiljöpartiet de Gröna ser försvars- och utrikespolitik i etthelhetsperspektiv. Vi anser att EU bygger upp nya murar iEuropa och anser att skall avstå det aktivaobservatörsskapet i VEU. Neutralitetsdoktrinen börformuleras om för att olika tolkningsmöjligheter skallundvikas. Sårbarheten i samhället bör motverkas redan påplanerings- och genomförandestadiet av olika projekt.Miljöfrågor inom försvaret ges ett särskilt avsnitt, därmiljöpartiet kräver miljökonsekvensbeskrivningar av t.ex.lokaliseringsfrågor inför nästa etapp i försvarsbeslutet.Internationella insatser på detta område betonas; somexempel nämns de atomubåtar som ligger och rostar sönder iIshavet. Totalförsvarsplikten bör omvandlas till en frivilligvärntjänst. Krigsmaterielexporten måste upphöra ochkrigsmaterielindustrin ställas om till civil produktion.Miljöpartiet kräver totalförbud mot antipersonella minor, visäger nej till de två ubåtar som regeringen vill ha utöver desju som försvarsberedningen har föreslagit och vi säger nejtill delserie tre av JAS. de Gröna vill spara merpå det militära försvaret än vad regeringen föreslår.SäkerhetspolitikFred är inte bara målet, utan också vägen.Miljöpartiet de Grönas vision är en global militär nedrustning. Frågan somsamhället måste ställa sig är:Ska vi acceptera att oändliga summor satsas på militäraförsvar och rustning runt om i världen, när de gemensammaresurserna krävs för att lösa miljöproblem, fattigdom och social misär?Vi delar alla ansvaret för utvecklingen. Vi kan inte nöja oss med att läggaöver ansvaret på någon individ, andra nationer eller på kommandegenerationer. Ansvaret för våra militära satsningar är vårt eget.Säkerhets- och försvarspolitik måste ses i ett helhetsperspektiv. Hur viagerar i och hur agerar i olika internationella sammanhanghänger ihop. För att få trovärdighet och tyngd åt de förslag vi för framinternationellt, måste vi först sopa framför egen dörr här hemma.Miljöpartiet de Gröna menar att skall ha en försvars- ochsäkerhetspolitik som är framåtsyftande. Vi får aldrig glömma att det vi göridag, får vi leva med i morgon.Det är slut. Världen förändras och med den konflikterna. Nuutkämpas de flesta krig inom länder, inte mellan dem. Av 82 väpnadekonflikter var endast tre mellan länder.Världens militärutgifter uppskattas ha minskat med . I-länderna stod ungefärligen förmellan 810 och i minskning och för 125miljarder dollar. har en minskning skett i NATO-länderna med i genomsnitt , har minskat sin militärbudgetmed och krigsmaterielanslagen med ca 37 procent.Motsvarande siffror för är minskade militärutgifter med cirka 40procent och medelstilldelningen för krigsmaterielanskaffning föll med 70-80procent i fast värde. , däremot, ökade till 1993 sinaförsvarsutgifter med fem procent.Säkerhetspolitikens mål"Svensk säkerhetspolitik syftar ytterst till att bevara vårtlands frihet och oberoende. Vårt säkerhetspolitiska mål är atti alla lägen och i former som vi själva väljer trygga enhandlingsfrihet att - såsom enskild nation och i samverkan -kunna utveckla vårt samhälle. "Denna skrivning bortser helt från att är en delstat i Europeiskaunionen. måste vidga det säkerhetspolitska målet. Det bör varainriktat på levnadsvillkor, mänskliga rättigheter och en långsiktigt hållbarutveckling i och i vår omvärld. Detta är i linje med vadKommissionen för globalt samarbete (ledd av och ) har skrivit i rapporten . I rapportenföreslås bl.a. att synen på den globala säkerheten bör vidgas till att omfattainte bara staters rätt till säkerhet, utan även individers rätt till säkerhet.InternationelltEU, VEU och neutralitetenEn av anledningarna till att de Gröna är EU-motståndare är att Europeiska unionen bygger upp nyasäkerhetspolitiska problem. Nya gränser och murar byggsupp och risken för ett delat växer fram på nytt. Tilldetta kommer att den folkliga förankringen för Europeiskaunionen är katastrofalt låg i vissa länder, till exempel iSverige, och handlingsfriheten för att möta de nya hot somnu inryms i det säkerhetspolitiska begreppet minskar.Miljöpartiet delar därför inte den okritiska inställning till EUsom propositionen ger uttryck för.Neutralitetspolitiken är ett medvetet och aktivt val för deGröna. Det är ett stort värde i att det finns länder som står utanför militäraallianser för att kunna bilda en balanserande och stabiliserande faktor ivärlden. kommer vi med stor sannolikhet få uppleva hurden stora konflikten mellan nord och syd blir tydligare. I detta perspektiv ärdet än viktigare att bedriva en aktiv neutralitetspolitik. är allieradeioch med EU-medlemskapet. arbetar för att förhindra att viäven tar steg mot att ingå i en militärallians.I propositionen skriver regeringen till exempel att man vill stärka VEU(Västeuropeiska unionen) "generellt som speciellt vad gäller förmågan tillsnabba och tidiga fredsfrämjande åtgärder". Vad menar regeringen med attvilja stärka VEU "generellt"?Sverige är aktiv observatör i VEU, det är inte förenligt med en trovärdigneutralitetspolitik och därför bör avstå från denna observatörsplats.Miljöpartiet de Gröna kan inte ställa sig bakom neutralitetsbegreppet såsom det formulerades 1992: "militära alliansfrihet syftande till attvårt land skall kunna vara neutralt i händelse av krig i vårt närområdebestår." Denna skrivning lämnar enligt mening öppet förolyckliga tolkningsmöjligheter. Vi anser att neutralitetsbegreppbättre formuleras på följande sätt "Militär alliansfrihet i fred, syftande tillneutralitet i krig".Internationella styrkor?Regeringen föreslår att en internationell styrka förfredsfrämjande insatser skall organiseras. Vissa delar däravskall hålla särskild hög insatsberedskap för att t.ex. kunnaingå i multinationella snabbinsatsstyrkor. Sverigesinternationella insatser bör enligt vara avövervägande humanitär, konfliktförebyggande ochfredsbevarande karaktär. bör bygga vidare på detkoncept för insatser under mandat av FN eller som vinu har, istället för att upprätta en militär insatsstyrka. Kraftoch resurser bör satsas på den civila insatsstyrka somregeringen föreslår och som har en viktig roll för attförebygga att kriser och konflikter uppkommer.Miljöpartiet stödjer FN och uppskattar det stora och framgångsrika arbeteFN har gjort och säkert kommer att göra efter sin stora omorganisation. FNsekonomiska kris måste lösas. Det är anmärkningsvärt att länder som sitter isäkerhetsrådet inte betalar medlemsavgiften och sina skulder till FN,som man klagar över att FN inte klarar sina uppgifter.Sverige bör ta initiativ till aktivt arbete med att utveckla metoder förkonfliktlösning som bygger på ickevåld. bör också ta initiativ till attövergripande frågor, såsom nedrustning, efterlevnad av internationella avtaloch kopplingen mellan patriarkat och militarism, skall föras upp på deninternationella dagordningen.Vapen dödar, även om deinte användsI den svenska debatten hör man ofta och från olika håll attförsvarskostnaderna inte kan minskas. Argumentet är att ettstarkt svenskt försvar är en garanti för säkerhet. Menavskräckning som metod för att hålla kriget borta bygger påatt en nedrustning aldrig kan ske! Fred skall uppnås genomslagkraft, militär maktbalans anses eftersträvansvärt ochförändringar anses farliga. Varje lands försök att förbättraden egna säkerheten genom mer pengar till militära vapenoch ökad krigsduglighet leder dock oftast till motverkandesatsningar av andra länder. Det innebär att försöken att uppnåen högre grad av säkerhet (mot militära hot) blir tvärt ommot vad det är tänkt, för en dyrare kostnad blir säkerheteninte bättre, kanske rent av sämre. "Denna rustningsspiral slukar mycket stora resurser, som skulle kunnaminska klyftorna mellan fattiga och rika, friska och sjuka, välutbildade ochanalfabeter, bostadsinnehavare och bostadslösa, heltidsarbetande ocharbetslösa. Den militära förbrukningen av ekonomiska, personella och andraresurser förlänger och förmerar den orättvisa fördelning av jordenstillgångar, som utgör det strukturella våldet. Regeringarna stöder detta våld.Vapen dödar, även om de inte används. (Ur "Fredspolitik för 90-talet", enrapport utarbetad på uppdrag av ).TotalförsvaretMålet för totalförsvaretTotalförsvaret utformas enligt propositionen ytterst för attgarantera att kan föra en demokratisk ochsjälvständigt vald politik för att trygga landets ochmedborgarnas säkerhet. För det första har man återigen valtatt bortse från EU-medlemskapets följder i denna skrivning.Dessutom har man glömt våra invandrare, flyktingar ochgästarbetare, man avgränsar säkerheten till att gälla enbart"medborgare". Man bör ersätta begreppet "medborgare" med"invånare".TotalförsvarsramRegeringen föreslår en besparing på fyra miljarder kronorfram . Av dessa fyra är redan 1,3 miljardersparade. Det återstår 0,7 miljarder . I dentotalförsvarsramen räknar regeringen bland annat in delserietre av JAS, internationell insatsstyrka, utbildning av flertotalförsvarspliktiga och nio ubåtar istället för sju somförsvarsberedningen föreslog. Dessa utgiftsposter ställer siginte bakom, därför kan inte miljöpartietinstämma i den totalförsvarsram som regeringen föreslår.Miljöpartiet de Grönas förslag är att sju miljarder sparas tillår 1998 med inriktning att därefter ytterligare reduceratotalförsvarsramen med fram till år 2001.Under de kontrollstationer som skall ske ämnar mer definitivtta ställning till de besparingar som kan ske . Hur storandel av totalförsvarsramen som skall höra till den civila delen av försvaretlämnas öppet till nästa etapp i försvarsbeslutet.Det civila försvaretEtt robust samhälle (en hög självförsörjningsgrad och enliten sårbarhet), människor som har en bra kunskap omcivilmotstånd samt hur man klarar kriser utgör ett mycketviktigt komplement till det militära försvaret , ochär en viktig komponent för att kunna växla ut detmilitära försvaret mot ett starkt civilt försvar.Den civila delen av totalförsvaret tillmäts en ökad betydelse i och med denproposition som vi nu behandlar. Detta är enligt mening ennaturlig följd av vidgningen av det säkerhetspolitiska begreppet. Det civilaförsvaret spelar också en stor roll för kunskapsutvecklingen i kommunerna, ioch med deras ökade ansvar i och med Lag om civilt försvar (1994/95:7).Utmaningen är nu att få till stånd en helhetssyn inom totalförsvaret,samarbetet mellan den civila och den militära delen av totalförsvaret måstedärför utvecklas för bästa möjliga effekt. Det gäller också samarbetet mellanförsvaret och det civila samhället, det finns många positiva exempel på att ettsådant samarbete kan fungera bra.Det sårbara samhälletFrån fokusering på de militära hoten har detsäkerhetspolitiska begreppet utvidgats och förskjutits motandra hotbilder, som sårbarhet i samhället, miljöhot i form avresursutarmning och miljöförstöring, ekonomisk fattigdomoch sociala klyftor. Detta är exempel på hot som skapar ensamhällsinstabilitet, som i sin tur är en grogrund förkonflikter såväl inom som mellan stater.Nu återstår det att ta konsekvenserna av den vidgade hotbilden i konkretabeslut, som skall fattas av riksdag och regering framöver. Det handlar omdecentralisering för minskad sårbarhet och högre självtillit, krafttag motmiljöförstöring, fördelning av resurser (inom landet och i form av bistånd),ökade insatser i olika internationella fora för global nedrustning, avvecklingav kärnkraften och en långsiktigt hållbar utveckling.De åtgärder för att minska sårbarheten och miljöpåverkan som man kangöra redan på planerings- och genomförandestadiet av olika projekt, blirockså billigare i det långa loppet.I försvarsberedningens rapport (Ds 1995:51) finns en central mening. Beredningen skriver: "Efterbedömningen av den samlade bilden av militära och icke-militära hot, skalltotalförsvarets närmare uppgifter och anslag prövas gentemot insatser försäkerhet på andra samhällsområden, så att den samlade positiva effekten blirden största möjliga. Därvid måste också en avvägning ske såväl mellan detmilitära och det civila försvaret som inom respektive del. "I propositionen har denna mening tagits bort, helhetssynen på hotbildenoch hur effekten av säkerhetsfrämjande insatser snävas in betydligt i följandemening: "Efter bedömningen av den samlade bilden av militära och icke-militära hot, skall totalförsvarets närmare uppgifter och resurser prövas.Därvid måste en avvägning ske såväl mellan det militära och det civilaförsvaret som inom respektive del. "de Gröna anser att det är självklart att uppgifter och anslag tilltotalförsvaret skall vägas mot insatser inom andra samhällsområden, så attden samlade positiva effekten blir den största möjliga.Försvar för miljönPropositionen innehåller ett avsnitt som behandlarmiljöfrågor inom försvaret. Tyvärr innehåller det inget nyttoch framåtsyftande, utan är mer en redogörelse för vad somhar gjorts.Det är av oerhörd betydelse att totalförsvaret finns i täten när det gällermiljöfrågorna, särskilt nu när miljöhoten ingår i det säkerhetspolitiskabegreppet. Försvarets miljöangagemang, i teori men framför allt i praktik, hargivetvis betydelse även för folkförankringen.I försvarsmaktens lägesrapport över miljöfarliga lämningar konstaterarman att de föreslagna åtgärderna för hantering av miljöfarliga lämningarkommer att bli . Då är inte kostnaderna fördumpad ammunition inräknade! Lägesrapporten lämnar inte förslag pålämpliga åtgärder för den dumpade ammunitionen, detta skall manåterkomma med under 1996.I rapporten konstateras att "I vatten har ingen kontinuerlig skrotrensningskett varför det utanför de frekvent använda fälten har ansamlats skrot. Ilikhet med skjutning på land är det av de farliga metallerna endast småmängder, under det att stål i olika former är den helt dominerande metallen.Det som kanske måste beaktas är bly. "Det finns metoder för träning av som inte innebär spridning avammunition i naturen. Trots det skjuts det ut skrot i utanförKarlsborg . Konsekvenserna av detta skrot med allatungmetaller som löses ut i norra största dricksvattentäkt äroöverblickbara. I publikationen "Försvaret för miljön" utgiven avFörsvarsmakten skriver man under rubriken att "Patronhylsor och annan metallskrot samlas upp", det gälleruppenbarligen inte när man skjuter ned i vatten.I lägesredovisningen över miljöarbetet (Försvarsmaktsplan 95, somlämnats mot bakgrund av vad som angavs i prop. 1993/94:111 "Med sikte påen hållbar utveckling") skriver man att hänsyn till miljön beaktas vid allplanering och verksamhet.Exempel på åtgärder i motsatt riktning är dock t.ex. överklagande avbullerbegränsningar som ålagts flygflottiljer och krav på inlösen avfastigheter för att utvidga övningsfält t.ex. i , vilket berör mångamänniskor i och Gräshult och ett stort markområde. Ett annatexempel är FMVs skjutplats inom naturreservatet udde med dessstora inverkan på ornitologiska värden.Försvarsmakten har vissa undantag från gällande lagar, det gäller t.ex. förhaloner (som används som brandsläckningsmedel). Undantag från gällandelagar är inte förenligt med det ovan anförda om vikten av att vara i täten närdet gäller miljöfrågorna.De miljömässiga effekterna av beslut rörande t.ex. lokaliseringar avövnings- och skjutfält måste beaktas av regeringen inför nästa etapp avförsvarsbeslutet. har i betänkande 1994/95:FöU4 visat denviljeinriktningen och detta bör nu slå fast. bör också slåfast att försvarsmakten skall göra miljökonsekvensbeskrivningar av deförslag man kommer att presentera inför nästa etapp av försvarsbeslutet.Totalförsvarsplikt ochmiljövärnsregementenRegeringen skriver i propositionen att omfattningen avtotalförsvarsutbildningens olika delar blir föremål förytterligare överväganden och dialog mellan regeringen,försvarsmakten och övriga myndigheter. Inriktningen för denfortsatta planeringen bör dock, enligt regeringen, bör vara attca 30 000 totalförsvarspliktiga ska grundutbildas inom detmilitära försvaret . Motsvarande siffra för det civilaförsvaret är 10 000 personer.Regeringen håller fast vid påståendet att antalet utbildade är direkt kopplattill hur stark folkförankringen är. Det finns inget vetenskapligt belägg fördetta, det är ett antagande som är byggt på en politisk hypotes. Risken är attdet blir kontraproduktivt och motverkar det egentliga syftet - att ökafolkförankringen.Viktigare för folkförankringen är att utbildningen innehåller sådant som ärrelevant och viktigt sett i ett helhetsperspektiv på hotbilder. Motivationenhänger också givetvis på hur den totalförsvarspliktige uppfattar sinutbildningstid. Medbestämmande, möjligheter att tillgodoräkna sig dekunskaper man har förvärvat i det civila livet t.ex. genom dokumentation,ekonomiska ersättningar och rimliga sanktioner vid förseelser spelar stor roll.Inför nästa etapp av försvarsbeslutet bör myndigheterna ges i uppgift attredovisa en omställning av två regementen till miljövärnsregementen underförsvarsbeslutsperioden. På dessa miljövärnsregementen skall utbildning skei enlighet med den vidgade hotbilden med tyngdpunkt på punktinsatser förmiljön.Frivillig värntjänst"Tänk om det blev krig och ingen kom. "Så länge som det finns människor som är tvingade att lydaorder om att kriga, så länge kan krig utspela sig på vår jord.Det krävs ett nytt system för utbildning inom totalförsvaret som bygger påfrivillighet kombinerat med meriter och motivation. de Grönavill inte ha en yrkesarmé, militären får inte bli en separat maktfaktor isamhället. För att kombinera den folkliga förankringen med frivillighetenfinns det ett antal viktiga komponenter som måste genomföras. Värntjänstenskall vara öppen för kvinnor och män. Utbildningens innehåll skall varaanpassad till det vidgade säkerhetspolitiska begreppet och ge meriter vidgenomgången utbildning, såsom t.ex. utbildningsbevis och tilläggspoäng tillhögskolan. Värt att beakta är den naturliga merit som miljökunskap utgör påarbetsmarknaden, detta meritvärde lär bara öka under 2000-talet.Tyngdpunkten på värntjänsten skall vara internationella och nationellainsatser vid miljöarbete, stora påfrestningar på samhället vid t.ex. katastroferi fredstid och förebyggande fredsarbete.Ungdomar skall få en bred information om värntjänsten, intresseradegenomgår en slags mönstring. Vid mönstringen bedöms kvinnan ellermannen som olämplig eller lämplig. De som bedöms som varande lämpligafår dra en lott vid mönstringen som kan innebära att de kallas tillgrundutbildning, beroende på antalet utbildningsplatser. Det är viktigt att desom gör värntjänst kan påverka inkallelsetid och utbildningsort så mycketsom möjligt.I grundutbildningens gemensamma del kan det ingå bl.a. grundläggandekunskaper om humanekologi, främlingsfientlighet och rasism, mobbning,överlevnadskunskap och civilmotstånd baserat på ickevåld.Efter grundutbildningen kan man välja vidare utbildningsväg inom olikaområden, t.ex. miljövård, internationellt fredsarbete eller volontärarbete iandra länder. Vapenfri utbildning skall givetvis kunna väljas utan attmotivering krävs.Medinflytande eller medbestämmande?Inom all utbildning, så också inom totalförsvaret, skallutbildare ha en gedigen kunskap om psykologi,gruppdynamik, pedagogik och modernt ledarskap.Utbildningen skall regelbundet utvärderas och följas upp avutbildade och utbildare. Medinflytande skall utvecklas tillmedbestämmande i så hög grad som möjligt. Försvarsmaktenbör arbeta för att en attitydförändring skall komma till stånd,så att medbestämmande skall genomsyra det dagliga arbetet.Lag (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret ochmedinflytandeförordningen bör ses över tillsammans medföreträdare för totalförsvarspliktiga. Översynen bör hainriktning mot att t.ex. straff som drabbar olika människorolika mycket beroende på ekonomisk status inte får dömas utoch att möjligheten att utdöma utegångsförbud tas bort.Fängelse för totalvägrare?Sverige skall inte ha några samvetsfångar! anserinte att man skall straffa människor med fängelse om de intevill delta i totalförsvarets utbildning. avvaktarstraffskyddskommitténs förslag, som presenteras.Försvarsmateriel ochkrigsmaterielexportPropositionens avsnitt som behandlar exportfrågorna ärskrivet med ett beklagande tonfall över en vikande marknadför försvarsmateriel. Istället borde vi gemensamt glädjas åtatt marknaden för vapen minskar! Det visar sig gång på gångatt svenska vapen används i fruktansvärda krig, just nu ikriget i . Kortsiktig ekonomisk får aldrigsättas över moraliska och etiska ställningstaganden förmänskligt liv. Därför måste krigsmaterielexporten upphöra.Miljöpartiet anser att en omställning avkrigsmaterielindustrin till civil produktion måste inledassnarast. Alldeles särskilt nu när ett helhetsgrepp skall tas påsäkerhetspolitiken.Miljöpartiet ser med oro på vart utvecklingen är på väg inom EU. Starkakrafter vill se till så att det blir en gemensam krigsmaterielmarknad inom EU.Det kräver gemensamma krigsmaterielexportregler. Men är det egentligenmöjligt att ha en gemensam vapenmarknad, utan att ha ett gemensamtförsvar? Regeringen bör agera kraftfullt under EUs regeringskonferens 1996för att en gemensam krigsmaterielmarknad inte skall komma till stånd. Måletmåste vara en minskning av såväl den europeiska som den internationellavapenhandeln, och en minskning av vapentillverkningen. Regeringensbedömning att det är betydelsefullt med ett närmande till WEAG och enutveckling mot ökat samarbete mellan svensk försvarsindustri ochföreträdesvis europeisk industri, står i direkt motsättning till förhoppningarom nedrustning och minskning av vapenarsenalen i världen.Sverige bör avveckla sitt vapensamarbete med , sominför avtalet om kärnvapenstopp och utan att bry sig om de starka protestersom har framförts från många länder, fortsätter att provspränga kärnvapen.I propositionen skriver regeringen: "Enligt gällande regelverk förkrigsmaterielexport skall, vid prövningen av enskilda utförselärenden, deförsvarspolitiska behoven av export sammanvägas med uppställdautrikespolitiska restriktioner." Detta har definitivt inget stöd i riksdagensriktlinjer för krigsmaterielexport (1991/92:174) utan innebär en klarliberalisering av regelverket kring krigsmaterielexporten!Riktlinjerna stadgar nämligen att det är två villkor som måste uppfyllas föratt det kan bli tal om export. Dels ska den vara erforderlig för att tillgodosedet svenska försvarets behov, eller i övrigt vara säkerhetspolitiskt önskvärd.Dels ska den inte stå i strid med principerna och målen för Sverigesutrikespolitik. Om de kraven är uppfyllda kan man gå vidare och se på om deuppfyller exportvillkoren i riktlinjerna.Med stöd av den föreslagna skrivningen kan man konstatera attett land visserligen inte uppfyller riktlinjernas exportvillkor, men attexportenär mycket viktig för det svenska försvaret. Eftersom dessa intressen skall"vägas mot varandra", så kan man godkänna exporten ifråga.Hänsyn till arbetsmarknads- eller regionalpolitiska mål skall inte tas vidutveckling, beställning eller vid beslut om medgivande till export avkrigsmateriel, vare sig i teori eller praktik.Kärnvapen och atomsoporPlutonium har en halveringstid och är oerhörtgiftigt (vid Tjernobylkatastrofen kom totalt ca 15 kgplutonium ut i atmosfären). Det beräknas finnas plutonium och höganrikat uran i lagervärlden över.FN:s generalförsamling antog 1993 utan omröstning en resolution omförbud mot framställning av klyvbart material för vapenändamål.Resolutionen säger dock inget om hur de lager som redan finns skallkontrolleras och avvecklas. Denna fråga bör driva. Dessutom börSverige i internationella sammanhang arbeta för ett förbud mot kärnvapen isig eftersom kärnvapen ännu inte är förbjudna i fördrag. bör hävdaatt kärnvapen innebär en kränkning av internationella principer för skydd avcivilbefolkningen i krig (en FN-resolution med det innehållet antogs idecember 1994).