mot · GJ02Fö11 · 1995-10-20 00:00:00 — Försvarets materielförsörjningGenom den föreslagna minskningen av krigsorganisationenblir antalet nya stridsfordon, fartyg och flygplan mindre. Dentekniska och materiella förnyelsen får dock ej avstanna.Regeringen anför vikten av att totalförsvaret fortlöpande upprätthållerenbetryggande förmåga att förhindra att en angripare i ett spänt lägegenomöverraskande insatser mot vitala materiella ledningsfunktioner och motsamhällsfunktioner i övrigt kan åstadkomma en kollaps av våra försvars-möjligheter.Sverige ska givetvis ha ett modernt och effektivt totalförsvar somständigtformas för att reagera, möta och svara mot aktuell hotbild. Eftersom ettframtida krig karaktäriseras av kvalificerad militärteknik ochstrategiskainsatsstyrkor måste vi ha förmåga att skydda våra mest vitala områden,övervaka vårt territorium och kunna leda stridskrafterna under mycketsvåraförhållanden.Vårt luftförsvar måste därför ha förmåga att hindra en angripare från attfåherravälde i luften. Genom att vi får färre förband såväl till lands ochtillsjöss som i luften ökar betydelsen av dem vi har. För att kunna bekämpaanfallande flygplan och missiler krävs rörliga luftförsvarsförband förskyddetav egna baser, brigader, civilbefolkning och känsliga objekt. Vi måstedärförha möjlighet att bevara och utveckla vår kompetens på missilområdet. Enmodernisering och förnyelse av luftvärnet är nödvändig och fordrardärförinte de ytterligare överväganden som propositionen menar.Sveriges inhemska kompetens inom försvarsmaterielområdet utgör ensäkerhetspolitisk och högteknologisk tillgång. För att tillgodose sittbehov avmodern materiel måste dock av tekniska och ekonomiska skäl ocksåsamarbeta med andra stater. Inte minst bör samarbete sökas med denordiskaländerna och genom deltagande i det framväxande europeiska samarbetet omförsvarsmateriel. Territoriell integritetHävdandet av vår territoriella integritet är en grundläggandeförutsättning för vår säkerhetspolitik. I propositionen angesatt man bör eftersträva en ökad samordning som leder till ettbättre utnyttjande av de civila och militära resurser sombidrar till att övervaka vårt territorium och luftrum.Inom det området bör särskilt uppmärksammas möjligheterna tillförbättrad samordning bl.a. vad gäller verksamhetsplanering ochutbildning. Frivillig personalVåra frivilligorganisationer bidrar på ett fint sätt till attförstärka folkförsvarstanken. Engagemanget blandmedlemmarna innebär en ovärderlig insats för landetsförsvar.Som propositionen framhåller är det viktigt att de frivilliga försvars-organisationernas verksamhet knyts till Försvarsmakten så nära sommöjligtpå lokal och regional nivå. När det nu föreslås att antaletförsvarsområdenska reduceras med ca en tredjedel förloras en viktig stödorganisationförfrivilligorganisationerna. Följden kan bli rekryteringssvårigheter samtsämremöjligheter att utbilda medlemmarna. För att belysa konsekvensernagrundligt av en reducerad ledningsstruktur bör frågan hänskjutas tilletapptvå. Helhetssyn på hot ochriskerDe senaste årens utveckling medför att vi måste teckna enbredare bild av tänkbara risker, hot och påfrestningar. Nyakonflikter kan blossa upp i det spår och hot ochrisker till följd av den globala utvecklingen och de modernasamhällenas sårbarhet kan uppträda. Även om risken för ettstorkrig i är liten har den inte försvunnit.Sprängkraften och varaktigheten i de konflikter som kommit upp till ytanfår inte underskattas. De utgör ytterst ett hot mot de fortsattaansträngningarna att bygga en gemensam säkerhet. Risker för spridning avmassförstörelsevapen, internationell kriminalitet, terrorism och riskermedden genteknologiska utvecklingen är exempel på nya gränsöverskridandehot.I vårt närområde och i närhet skulle den mycket svåra ekonomiskaoch ekologiska situationen kunna leda till stora flyktingströmmar.Akuta störningar i samhället uppstår då och då som inte kunnat förutses.De tekniska framstegen, storskaligheten och specialiseringen har letttill ökadsårbarhet i det moderna samhället.Sverige har ett intresse av att de hot, risker och påfrestningar som rymsinom det vidgade säkerhetsbegreppet kan hanteras gemensamt med andraländer i vårt närområde samt inom EU. Detta innebär att redan EU-medlemskapet i sig utgör en säkerhetspolitisk nettofördel.Den kompetens och de resurser som finns i vårt totalförsvar bör därförkunna utnyttjas för att bidra till att förebygga och hantera svåranationellapåfrestningar i fred. Dock får inte totalförsvarets huvuduppgift attbevaravårt lands frihet och oberoende försvåras.Samhällets samlade syn på hot och risker bör ge en mer effektiv ochrationell hantering av samhällets alla resurser inklusivetotalförsvarets. Omintegrerade resurser skapas, som dimensioneras och utnyttjas föruppgifter isåväl fred som krig, måste riktlinjer gällande den ekonomiskahanteringenutarbetas.Kristdemokraterna delar synen att totalförsvaret skall bidra till attstärkasamhällets förmåga att hantera svåra nationella påfrestningar som kanuppkomma som en följd av kriser, konflikter eller fredstida katastroferi våromvärld eller genom stora olyckor inom landet. Det är dock av stor viktattgränsdragningen görs tydlig dels mellan totalförsvarets skilda delar,delsmellan totalförsvaret och det övriga samhället. Totalförsvarets ekonomiskaramPropositionen har lämnat flera betydelsefulla områden öppnautan konkreta förslag. Detta kan i och för sig upplevasvärdefullt för en konstruktiv debatt men konsekvens- ochkostnadsanalyser saknas. Planerad förmåga att snabbt ochresolut kunna höja krigsdugligheten och att skapaförutsättningar att anpassa försvarets utveckling tillomvärldsutvecklingen kräver resurser.Regeringen anser att en fortsatt teknisk och materiell förnyelse avtotalförsvaret är av största vikt. När myndigheternaskostnadsberäkningar ochförslag föreligger vill man noga pröva om försvarets materielförsörjningkunnat tillgodoses. Här ska slutlig ställning tas hösten 1996.Verksamhetsinriktningarna för militärt och civilt försvar påverkas av denföreslagna inriktningen av totalförsvaret, vilket kommer att återspeglasifördelningen av den ekonomiska ramen. Preliminärt föreslås nu 400miljonerkronor omfördelas till den civila planeringsramen vid fullt genomförandeavden utökade utbildningen av totalförsvarspliktiga. Dessutom skallFörsvarsmakten och lämna förslag påhuren mer omfattande utbildning av totalförsvarspliktiga skall ske.Kristdemokraterna ställer sig i vissa delar bakom det förslag tillinriktningav totalförsvaret som läggs fram. Satsningar på det civila försvaret sommotverkar samhällets sårbarhet är viktiga. En samlad syn på hot ochriskerbör ge en mer effektiv och rationell hantering av samhällets resurserinklusive totalförsvarets. förmåga och förutsättningar attdelta ifredsfrämjande och humanitära insatser förbättras och det bredanyttjandet avpliktpersonal stärker engagemanget och trovärdigheten för vår säkerhets-politik.Dock har regeringen inte tillräckligt beaktat att den säkerhetspolitiskaosäkerheten, den vidgade tillämpningen av totalförsvarsplikten samt denhöjda ambitionsnivån vad gäller internationella insatser medförkostnadersom kommer att urholka angiven ram. menar attkonsekvenserna av de redan beslutade fram till ochmed1998 inklusive de nya uppgifter som tillagts blir omfattande itotalförsvaretsredan hårt ansträngda ram. Vi avstyrker därför förslaget om ytterligareutgiftsbegränsningar om till ochmedår 2001. AvslutningKristdemokraterna vill betona vikten av att vårsäkerhetspolitik präglas av klarhet och långsiktighet.Sveriges avsikt att hävda militär alliansfrihet är självklar.Inför Försvarsbeslut 96 är det viktigt att svensksäkerhetspolitik utvecklar en övertygande grund förförsvarets långsiktiga planering.Kristdemokraterna menar att ska upprätthålla ett effektivttotalförsvar med en sådan styrka, sammansättning, ledning, beredskap ochuthållighet att det utgör ett väsentligt bidrag till stabiliteten i vårtnärområde.Det är en förutsättning för att vår strävan att hålla oss utanför krig ivårtnärområde skall kunna bli respekterad och skapa respekt för vår viljaochförmåga att försvara oss om vi skulle utsättas för angrepp.Kostnaderna för vårt totalförsvar kan liknas vid en försäkring mot ofred.Den föreslagna minskningen av vår nationella försäkringspremie kommerattinnebära ökad självrisk.Den påbörjade utvecklingen och moderniseringen enligt Försvarsbeslut 92är därför hotad och det vi beslutar om kommer att påverka försvaretlångt in på nästa sekel. En allvarlig följd kan bli en obalans mellansäkerhetspolitikens mål och totalförsvarets uppgifter och resurser. Kanvi dåvidmakthålla den trovärdiga grunden för totalförsvarets långsiktigastyrkaoch anpassningsbarhet som är vårt bidrag till säkerhetspolitiskstabilitet i detnordeuropeiska området?Med en fast förankring i samhället, kompetent personal, hög teknologiskförmåga och en flexibel och anpassningsbar försvarsstruktur främjas dengoda försvarsvilja som är nödvändig för att vårt totalförsvar skallkunna fyllasin uppgift om ofred stundar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen skall arbeta för att utveckla engren av VEU för fredsfrämjande operationer, katastrofhjälp ochkrishantering,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att aktivt skall stödja arbete medatt skapa en regional säkerhetsordning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betydelsen av att upprätthålla en betydandekvalitativ förmåga hos totalförsvaret,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av en realiserbarhetsprövning av denföreslagna höjningen av krigsdugligheten och resurskompletteringen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av svensk underrättelsetjänst,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppföljning av de senaste årens förändringarinom hälso- och sjukvården ur beredskapssynpunkt,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett väl fungerande uppföljnings- ochutvärderingssystem till följd av lagen om civilt försvar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en kontinuerlig redovisning och utvärdering avkostnaderna för våra internationella styrkor,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att översynen av ÖCB, SRV och SPF bör skjutasupp till etapp två,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i särskild ordning skall besluta omanslag till militära fredsfrämjande insatser,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av att arméns mekaniseringfullföljs,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att territorialförsvarsförbandens behov av godrörlighet och materiel av hög kvalitet beaktas,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av välutrustade hemvärnsförband,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om antalet flygdivisioner,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ytstridsfartyg,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bevara och utveckla kompetensen påmissilområdet,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förbättra samordningen av de civila ochmilitära resurserna på det området,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att frågan om ledningsstrukturen bör skjutas tillförsvarsbeslutets etapp två,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en tydlig gränsdragning görs dels mellantotalförsvarets skilda delar, dels mellan totalförsvaret och det övrigasamhället när det gäller hanteringen av svåra nationella påfrestningar,20. att avslår regeringens förslag om besparingar omytterligare på försvarsramen mot bakgrund av densäkerhetspolitiska osäkerheten.