mot · GI02Fi505 · 1995-01-25 00:00:00 — Svensk järnvägsindustri måste också få vara enviktig del av den svenska modellen. Genom en konstruktivsamverkan mellan samhälle och industri har våra svenskaföretag inom järnvägssektorn kunnat utveckla nyavärldsprodukter.Det gäller nya lok och vagnar, men också signalsystemm.m. Genom kombinationen har svenska företag varit och ärviktiga delar i vår export av högteknologiprodukter. En stordel av dessa framgångar beror enligt vår uppfattning på denhemmamarknad som är ett nödvändigt komplement tillexportframgångarna.De konkurrenter inom branschen som finns ute i Europahar ett helt annat befolkningsunderlag än våra företag. Dettafår emellertid inte innebära att svensk industri slås ut. Underen period av expansion för järnvägen. har de senasteåren satsat på en offensiv järnvägspolitik. Satsningar iinfrastrukturen omfattar uppåt underperioden --2003. En sådan satsning kräver emellertidockså en offensiv när det framför allt gäller lok och vagnar.Ett exempel kan vara inklusive passagenÖresundsbron in i det danska bansystemet. Här finns bådebehov och intresse av att satsa på 2000-taletsjärnvägsmaterial.Den offentliga upphandlingens betydelse för SverigeSveriges medlemskap i innebär att nya möjligheteröppnar sig. Men det förutsätter att vi noga följerutvecklingen inom EU för att se till att besluten verkligengenomförs i praktiken. Vi får heller inte glömma att vi iSverige kan påverka vad som sker inom EU. Det är faktisktvår skyldighet att aktivt bidra till en önskvärd utveckling, därvi alla får ta del av fördelarna.Den fria offentliga upphandlingen inom EU är en viktigdel av den inre marknaden såsom den presenterades iVitboken 1985 och förverkligades . Denoffentliga upphandlingen kan också betyda stora möjligheterför i synnerhet. Länge skedde upphandlingarna inomen stängd marknad, trots att omfattar frirörlighet för alla varor och tjänster. Det talas ännu relativtlite om offentliga upphandlingar, trots att det rör sig om engigantisk marknad: Totalt omkring 2.500 miljarder svenskakronor per år.Öppenhet är en förutsättning för EU-samarbetetSverige har goda förutsättningar att vara med och utnyttjadessa möjligheter. Den svenska industrin är kraftigtexportinriktad . Om svenska företagkan vara med och konkurrera internationellt i den offentligaupphandlingen kan det ge positiva sysselsättningseffekter iSverige.Dessutom har vi en stark offentlighetsstradition iupphandlingsprocessen i den gemensamma sektorn som ärnågot i stort sett unikt för . Offentlighetsprincipen tarvi ofta för given, men den är något som vi själva måste setill att bevaka och sprida vidare till andra EU-länder. Vi menar att öppenheten i samband med offentligaupphandlingar är en förutsättning för att det europeiskasamarbetet skall fungera fullt ut och för att skallkunna agera på lika villkor. Det finns annars en risk attSverige som ligger långt framme i detta avseende öppnar sinmarknad för offentlig upphandling helt för andramedlemsländers företag, men inte får motsvarande tillträdetill andra medlemsländer.En historisk tillbakablick visar som tidigare nämnts attmånga av de stora och konkurrenskraftiga företagen iSverige haft ett nära samarbete med en stark offentlig sektor,som i egenskap av beställare kunnat ställa mycketlångtgående krav. Man kan säga att den offentligaverksamheten på så sätt varit normbildande i flera branscher.Krav på miljövänlighet, arbetarskydd ochhandikappanpassning från den offentliga sektorn sombeställare (eller regelutformare) har bidragit till uppkomstenav företag som sedan, när andra länder börjat ställamotsvarande krav, funnit viktiga exportmarknader.Samma utveckling kan följas i flera så kalladeförsörjningssektorer, såsom vatten, energi, transport ochtelekommunikation, där samarbetet mellan offentlig sektoroch industriföretag bidragit till framväxten av några avSveriges mest framgångsrika branscher. Bland andra harTelia (dåvarande ) och samt SJ och ABBsamverkat för att uppfylla svenska krav påtelekommunikationer och transporter. Det rör sig i bådafallen om industrier med högteknologiskt innehåll som i daghävdar sig mycket väl i den internationella konkurrensen.Det är inom försörjningssektorn som en stor del avden offentliga upphandlingen i väntas ske.En nödvändig marknadsanpassning av affärsverkenefterträddes under den borgerliga regeringstiden avogenomtänkta försök till ideologiskt betingadeavregleringar, exempelvis inom järnvägens område. Dennautveckling har lett till ökad kortsiktigthet vad gällerexempelvis utvecklingen av nya tåg, anpassade till de nyaspårsystem som kommer att anläggas. Samhället har härigenom inte utnyttjat sin roll som kravställare.Den svenska järnvägsindustrin har en stark positionpå världsmarknaden, trots en förhållandevis litenhemmamarknad. Den ''svenska modellen'' för samverkanmellan beställare och leverantör har möjliggjort dennatätposition, genom att SJ, i egenskap av krävande beställare,ställt de grundkrav som sedan styrt utvecklingen av nyatågsystem. En förutsättning för den svenskajärnvägsindustrin har varit att SJ långsiktigt haft möjlighetatt agera. Att utveckla nya system tar , exempelvishar det tagit ungefär att ta fram dagenshöghastighetståg. Det kräver kontinuitet iteknikutvecklingen, som ofta bygger på tidigare utveckladesystem och kompetens. En längre tids avbrott i processen kanbli omöjligt att ta igen pga den hårda internationellakonkurrensen.Det är också intressant att konstatera att de grundkrav somspecificerats av SJ ofta varit hårdare än hos de utländskajärnvägsförvaltningarna, men att i ett flertal fallblivit normbildande när andra tagit efter samma krav. Detgäller exempelvis förar-ergonomi, handikappanpassning ochkonstruktioner för att kunna köra fortare på existerandekurvrika banor. Detta har i sin tur också inneburit intressantaexportmöjligheter för den svenska järnvägsindustrin. Densvenska tekniken har exporterats till bl.a. , ,, och USA.Hemmamarknaden är också av strategisk vikt som referensför att svensk järnvägsindustri skall kunna exportera. Värdetpå exportleveranserna brukar motsvara mellan 80 och 200procent av svenska referensorder, vilket har betydelse försvensk sysselsättning.De största hoten mot den svenska järnvägsindustrinsöverlevnad är inte utländsk konkurrens utan att vi fårmotsvarande onödighet samt kortsiktighet och brist påstabila spelregler i Sverige.Sverige måste vara pådrivandeSverige har varit pådrivande när det gällerfrihandel. Öppningen av den offentliga upphandlingen i EUinnebär också att vi i måste vara beredda på attutländska företag träder in på vår hemmaplan. För svenskaföretag innebär det säkert en gynnsam förstärkning avkonkurrensen. får svenska krav vid upphandling,exempelvis handikapp- och miljöanpassning, störreuppmärksamhet på europeisk nivå. På kan mansäga att svenska beställarkrav når en större spridning, närutländska företag offererar sina tjänster.Tack vare den svenska offentlighetstraditionen har vi redankunnat visa att vi kan uppfylla vårt åtagande när det gällertillämpningen av den offentliga upphandlingen. harett mycket finmaskigt nät på plats för att kontrollera attupphandlingen sker affärsmässigt och objektivt i störstamöjliga konkurrens. Det är naturligtvis en fördel i deteuropeiska samarbetet, men det finns också en allvarlig riskför del om inte de övriga europeiska länderna följerefter. Det är värt att notera att i flera av de andra länder iEuropa som har en inhemsk järnvägsindustri skerutvecklingen av nya system med statligt stöd. När det sedanär dags för upphandling av tågmateriel har de inhemskaföretagen en betydande konkurrensfördel i form av att derasutvecklingskostnad redan är täckt. För att kunna konkurreramed inhemska leverantörer måste ett utländskt företag hautvecklat ett färdigt system som kan passa elektriska system,lastprofiler, med mera, i landet i fråga. Det måste ocksåuppfylla kravspecifikationer som utvecklats långt innanupphandlingen av materielet kommer i fråga.Vi måste slå vakt om den svenska modellen förteknikutveckling om vi skall kunna ha kvar eninhemsk tågproduktion. När det gäller exempelvishöghastighetstågen finns flera konkurrerande systeminternationellt, som utvecklats i stort sett parallellt och där är med i täten. Inför framtidautbyggnadsprogram inom järnvägssektorn är det därförviktigt att uppmärksamma upphandlingar som innefattarutveckling av nya system, där inhemska företag kan kommaatt gynnas av olika former av subventioner.Den offentliga upphandlingen inom EU som en del av deninre marknaden är fortfarande i sin linda. Att gå i bräschenför öppningen av den nationella upphandlingen innebärdärför att den inhemska industrin blir sårbar. Vi menar inteatt skall låta bli att uppfylla sina åtaganden, men villdäremot höja en varningens flagg. Det finns redan en oroöver att den internationella upphandlingen inte alltid sker pådet sätt som vore önskvärt och att nationell industri gynnaspå ett otillbörligt sätt. Misstänksamheten är i sig ett hindermot den öppenhet som krävs för att ett europeiskt samarbeteskall fungera.Ett exempel på och test av tillämpningen av reglerna föroffentlig upphandling inom EU utgör järnvägssektorn. Blandannat till följd av ett ökat miljömedvetande står flera av EU:sländer inför stora utbyggnadsprogram. Regelmässigt harstora upphandlingar i exempelvis , ochItalien omgärdats av massmediauppgifter om att inhemskatågtillverkare på olika sätt har gynnats.Den offentliga upphandlingen är ett mycket känsligt ämnei EU och tillämpningen har stött på visst motstånd. Det ärmycket svårt att kontrollera att reglerna efterlevs, i synnerheti de länder som saknar en offentlighetstradition.Kommissionen har inte heller samma långtgåendebefogenheter i denna fråga som när det gäller kontrollen avkonkurrensen mellan företag: Där kan Kommissionengenomföra så kallade ''morgonräder'' på eget initiativ ochkräva att få all relevant information från företagen.Kommissionen har möjlighet att granska offentligaupphandlingar, men först på initiativ av en anmälan, därmisstankarna måste vara mycket väl dokumenterade. Förstdå kan en så kallad utredningsman på uppdrag avkommissionen ta upp fallet till granskning. Eftersom det ipraktiken kan bli svårt att få till stånd en granskning, vore detönskvärt om Kommissionen på eget initiativ kunde granskastörre upphandlingsprocesser, utan att någon misstanke omfelaktighet nödvändigtvis föreligger. Insikten om attKommissionen hade denna möjlighet skulle sannolikt bidratill en attitydskillnad gällande synen på offentligupphandling inom hela EU-området.Det är ytterst angeläget att tar på sig rollen att varapådrivande när det gäller öppenheten kring offentligupphandling, för att väcka debatt bland medlemsländernaoch fästa Kommissionens intresse på problematiken. Viriskerar annars att slå ut konkurrenskraftig industri påhemmaplan till fördel för företag med förtäckt statligt stöd,om villkoren är alltför orättvisa mellan länderna. Det innebäratt vi tvingas dra det kortaste strået och att sysselsättningenofelbart drabbas. Om den offentliga upphandlingen i ställetblir föremål för närmare granskning och debatt, minskarockså frestelsen att gynna de egna.Det inte minst viktiga för det europeiska samarbetetslångsiktiga fortlevnad är att principerna verkligen tillämpasav medlemsländerna. Det måste finnas en konsekvensmellan vad som beslutas och vad som genomförs, annarskommer EU:s riktlinjer till slut inte att tas på allvar där demest behövs. Samarbetet riskerar att urvattnas ommedlemsländerna tillämpar sina åtaganden olika.Näringspolitiska effekter av en fri offentlig upphandlingEn av flera sektorer med starka bindningar till offentligupphandling där har möjlighet att bli ledande är dettidigare refererade exemplet järnvägsindustrin. Det är enväxande bransch och världsmarknader för tågmaterial väntasöka från 1993 till 350 miljarderår 2 000. Det finns en inhemsk spjutspetsteknik inomtransportsektorn, som blivit ettföregångsland när det gäller uppdelningen mellanoperatörsfunktionen och spårutbyggnaden. SJ är enmycket effektiv operatör, vilket också gör sig gällande viden internationell jämförelse.Järnvägsindustrin är också ett utmärkt exempel på hurupphandlingen av fordon utifrån samhälleligautgångspunkter drivit på utvecklingen mot säkerhet,handikappvänlighet och miljöhänsyn. Det är enkonkurrenskraftig industri som utöver en starkhemmamarknad, vilket är vanligt av tradition i alla ländermed inhemsk tillverkning, också vinner terräng utomlands.SlutsatserDet är något märkligt att som den störstasatsningen i järnvägsinfrastrukturen pågår så friställspersonalen i . I varslas en del avpersonalen för uppsägning. Också verkstäderna i harunder året beläggningssvårigheter. Även andra orter ochföretag i branschen har problem med sysselsättningen. Tilldetta skall läggas den utveckling i spårbunden trafik somsker inom EU och för övrigt också på flera andra håll ivärlden (t.ex. och ).Sverige behöver bevara och utveckla sin järnvägsindustriför den viktiga hemmamarknaden men också för att kunnabehålla sin framgångsrika exportverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphandlingssituationen inom EUoch dess medlemsländer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att utveckla och räddasvensk järnvägsindustri.