mot · GI02U503 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningFolkpartiet liberalerna gjorde tidigt ett klart och otvetydigtställningstagande för svenskt medlemskap i (). Det är grundat i vår liberala övertygelse attdet mellan demokratier inte bör finnas gränser som skiljermänniskorna åt och reser hinder mot samarbete, ömsesidigförståelse och vänskap.Den europeiska gemenskapen är ett uniktsamarbetsprojekt utan tidigare historiska motsvarighetereller motsvarigheter i andra delar av världen. EU är enorganisation som i första hand skall koncentrera sig på atthantera uppgifter på de områden där nationella beslut ärotillräckliga och ineffektiva och där gemensamma lösningarkrävs. Det handlar bl.a. om möjligheterna att driva eneffektivare politik mot arbetslösheten och motmiljöproblemen och om att stärka demokratin och denekonomiska utvecklingen i Östeuropa.Folkpartiet liberalerna vill använda EU-medlemskapetbl.a. för att motverka nationalismens och månganationalstaters mörka baksida i form av revirstrider, yttrekonflikter, etniska motsättningar och oförmåga att lösagränsöverskridande problem. Den liberala av både närdemokrati och internationalism.Internationalismen rymmer ödmjukhet och nyfikenhetinför det som är annorlunda, men också ett rikt mått avstolthet över det självt har att komma med. Sverigeskall inte vara med i EU för att passivt anpassa sig utan föratt delta, påverka och förändra.Insyn och demokratiFolkpartiet liberalerna kommer att arbeta för ett starktEU-parlament.Val till kommer att hållas i den17 september . Inför detta val kommer folkpartietliberalerna att genomföra ett rådslag i folkpartilandet om denpolitik och de frågor som bör betona i EU-samarbetet. Resultatet av detta rådslag kommer sedan attligga till grund för det valmanifest som partiet kommer attpresentera inför EU-valet, samt tjäna som vägledning förpartiet inför 1996.Inför folkomröstningen om EU-medlemskapet i november1994 presenterade liberalerna en valplattform.Den avsåg att tydliggöra de argument och prioriteringar visom liberaler uppfattar som viktigast. Vår kampanj införfolkomröstningen betonade således EU som freds- ochsamarbetsprojekt, vår solidaritet med östra och vårtansvar för en väl fungerande demokrati, respekt för attmänskliga rättigheter och välfärd utvecklas också där, EU:sbetydelse för ett effektivt miljöarbete samt sist men inteminst EU-medlemskapets avgörande betydelse för ekonomioch välfärd i vårt land. I folkomröstningen röstade av folkpartisympatisörerna ja till medlemskap (källa:SIFO)!Det höga valdeltagandet och det starka stödet förEuropatanken bland liberaler bedömer vi bland annat berorpå att man inom liberalerna på ett tidigt stadium,t ex i partimotionen ''i '' ochsedan i brett upplagt programarbete , börjadediskutera vad och liberaler skall ha medlemskapettill, dvs våra visioner och bakomliggande motiv, och inteendast huruvida vi var för eller emot svenskt medlemskap iEU.Som metod för att göra framtida ställningstaganden ärdetta en viktig erfarenhet. Europaintegrationen måsteutvecklas till en politisk fråga som engagerar de politiskapartierna, svenska folket, medier och organisationer påbredden och på djupet och inte tillåtas bilda ett eget fack ocht ex hållas åtskild från övrig politisk debatt.Förutsättningarna för detta bör vara goda i vårt land, medvår långa tradition av folkbildning. Ett villkor är dock att depolitiska partierna och deras företrädare förmår och vågardiskutera de emellanåt komplicerade avvägningar somSverige kommer att ställas inför.När en grundlig diskussion väl har förts, t ex om deinstitutionella förändringar av EU som kan komma attföreslås för att möjliggöra utvidgning öster ut, eller inträdeti EMU:s tredje fas, bör de svenska politiska partierna drivadessa frågor på normalt parlamentariskt vis och redovisa sinaslutsatser inför väljarna före riksdagsval. Vi ser inte att det inågon av de frågor inom EU som nu eller inom dennärmaste tiden skall ta ställning till -- och där tillyttermera visso har vetorätt eller bestämmer själv -- behöveranordnas en ny folkomröstning, så som t ex en del företrädare för nej-sidan i har hävdat.Folkpartiet liberalerna kommer att verka för att Sverigeaktivt engagerar sig i diskussionen om EU:s institutionellafrågor. Det gäller bl.a. förbättrad demokrati, folkligförankring och effektivitet i EU:s beslutsfattande,fördjupning och utvidgning av EU, konkretisering avnärhetsprincipen, roll m m.Enligt vår uppfattning är det angeläget att demokratin i EUfördjupas dels genom en klarare definition och tillämpningav den s k närhetsprincipen, dels genom att parlamentet gesen starkare ställning och tydligare kontrollerande funktion.De europeiska liberalernas vision är att ministerrådetslagstiftande befogenheter efter hand överförs till ettparlament med två kamrar. Den första kammaren skulleersätta dagens ministerråd och bli en kanal förmedlemsregeringarnas vilja, som i en parlamentariskdemokrati självklart måste vara förankrad i det nationellaparlamentet. Den andra kammaren skulle svara mot dagensdirektvalda Europaparlament, men med utvidgadefunktioner. Två aspekter finns särskild anledning att fästauppmärksamheten på: dels att även nationella partier iopposition, och därmed alla medborgare, på dessa sätt blirrepresenterade då beslut fattas på EU-nivå, dels att EU:slagstiftningsarbete blir mera öppet för insyn och dendemokratiska kontrollen av lagarnas tillämpning effektivare.Inför ministerrådets möten har möjlighet att iriksdagens framföra synpunkter till svenskaregeringens representanter. liberalerna kommeratt medverka till att denna arbetsordning under det närmasteåret utvecklas i pragmatisk anda så att den blir en effektivform för samråd.Offentlighet inom EUFolkpartiet liberalerna anser att , tillsammansmed likasinnade medlemsländer, skall verka för ökadöppenhet och större insyn i och i EU:sbeslutsprocess.Arbete med ökad offentlighet har redan inletts i EU.Sveriges uppgift som medlem blir att driva på ochunderstödja detta arbete. Ett led i detta är att bidra medsvenska erfarenheter av bl.a. en unikt långvarig tradition pådet tryckfrihetsrättsliga området.Gemensam utrikes- och säkerhetspolitikFolkpartiet liberalerna anser att EU skall utgöra enhörnsten i framtida säkerhetsordning.Den europeiska integrationen har bidragit till att tränga utfarliga nationalistiska föreställningar och intolerans. Det harspelat stor roll för hela stabilitet och säkerhet. Nuär den stora utmaningen att fylla ut de tomrum som denkommunistiska kollapsen skapade i öst och att avväpna denpå sina håll snabbt växande aggressiva nationalismen ochfinna vägar att hantera svårartade etniska konflikter som dei Kaukasus.Målet för svensk säkerhetspolitik är oförändrat att utanunderkastelse hålla utanför krig. Från liberalsynpunkt är det av central betydelse att en nysäkerhetsordning byggs i för att värna och främjafred, demokrati och mänskliga rättigheter. Avgörande införframtiden vid valet av säkerhetsordning blir delsutvecklingen i , dels i vilken grad den viktiga rollUSA spelar för säkerhet består.I en framtida säkerhetsordning utgör EU en avhörnstenarna. Den ursprungliga målsättningen för EU var attcementera freden mellan dess medlemsländer,enkannerligen mellan och . En fråga vidregeringskonferensen och i dess utvidgningsdiskussionär EU:s eventuella ansvar även för ansökarländernassäkerhet och stabilitet, och vilka former detta i så fall skulleta sig.Det ligger i intresse att framtidasäkerhetsordning blir så stark som möjligt. I den mån Sverigeaktivt kan bidra till detta ökar vårt lands och Nordensmöjlighet att leva i fred.Folkpartiet liberalerna har en öppen attityd till hur denframtida säkerhetsordningen skall utformas. Partiet harredan tidigare -- bl.a. i föregående års EU-motioner -- ställtsig bakom tanken på en gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik inom EU, som vi själva är med och utformar.Folkpartiet liberalernas syn på EU och biståndspolitikenutvecklas i vår biståndspolitiska motion.FrihandelFolkpartiet liberalerna anser att EU:s handelspolitikmåste bli mer frihandelsvänlig, särskilt gentemot Öst- ochCentraleuropa.Det är ett centralt svenskt intresse att EU:s handelspolitikblir mer frihandelsinriktad än den är. Det är viktigt förkonsumenterna i EU och för de länder utanför EU somgenom god konkurrenskraft, kompetens och arbetsvilja villförbättra de materiella villkoren för sin befolkning, inteminst länderna i tredje världen och Öst- och Centraleuropa.På så sätt är en stark frihandelspolitik även ett instrument förfred och god ekonomisk utveckling, som båda är viktigaförutsättningar för framväxten av en väl fungerandedemokrati.De senaste 20 årens liberala frihandelsrevolution ivärldshandeln är det med stor sannolikhet ekonomiskt mestpositiva som hänt som oberoendestater. Det är angeläget att är pådrivande för att EUmedverkar till att denna utveckling kan fortsätta. Dennafråga utvecklas i liberalernas biståndspolitiskamotion.Det protektionistiska instrument som används i EUomfattar tullar, kvantitativa begränsningar, missbrukande avanti-dumpningsregler m m. Enligt nu ingångna avtal kommer i huvudsak dessainstrument att avvecklas gentemot Öst- och Centraleuropafram till 1998. Det är viktigt att så sker även i praktiken ochatt inte ett slags handelshinder ersätts av något annatkonkurrenshinder eller av politiska påtryckningar påexportländerna att hålla igen exporten av känsliga produktereller minimipriser.För utveckling, och i synnerhet, är detav helt central betydelse att Öst- och utvecklasekonomiskt snabbt och på ett stabilt och uthålligt sätt. Ökadproduktion och sysselsättning för export är i dettasammanhang av största betydelse. Om dessa länder inte förevigt skall bli beroende av biståndsgivarnas prioriteringarsnarare än de egna, eller av internationella lån, är deinkomster som ökad export ger avgörande bl.a. för ländernasmöjlighet att importera. Det gäller i nuvarande ekonomiskafas framför allt ländernas behov av investeringsvaror, tjänsteroch kunnande.Folkpartiet liberalernas inställning är att frihandelgentemot är det allra viktigaste långsiktiga medletför att skapa en snabb och god ekonomisk utveckling i dennadel av världen. Vi vill att som medlem skall arbetautifrån detta.Sverige, EU och NordenFolkpartiet liberalerna vill använda medlemskapet i EUtill att stärka samarbetet i Norden.Det nu inledda Europasamarbetet ersätter inte Sverigesdeltagande i andra globala eller nordiska sammanhang utanbör tvärtom stärka förutsättningarna för såväl det nordiskasamarbetet som engagemang inom FN.Tillsammans med och bildar ennordisk gemenskap inom EU. Detta bör leda till ett stärktsamarbete mellan dessa tre länder. har vi ett ansvarför att också utveckla kontakterna med och Island.Självfallet bör medverka till att inom EU tillvarataNorges och intresse på samma sätt som Danmarkhittills har varit hela ''EU-ambassadör''.Jobben och det ekonomiska samarbetetFolkpartiet liberalerna anser att i största möjligautsträckning skall använda EU som instrument för attbekämpa arbetslösheten i Europa.Arbetslösheten är kanske främsta gissel. Närmare20 miljoner människor är arbetslösa i . Land efterland har erfarit att dess handlingsfrihet i en alltmerinternationaliserad ekonomi är beskuren. Endast genomsamarbete kan regeringar skaffa sig instrument föratt utveckla sina ekonomier mot ökad sysselsättning. Därförhar också sysselsättningen och den ekonomiska politikenunder senare år fått en central roll i EU:s diskussioner.Som medlem har under denna punkt två områdenav särskild vikt att bevaka, dels vår erfarenhet avarbetsmarknadspolitik, dels EMU.Inom EU har arbetsmarknadsfrågorna fåttbetydligt högre prioritet . utformas engemensam strategi för tillväxt, jobb, ekonomisk stabilitetoch låg inflation.Den vitbok som antogs första gången vid toppmötet iBryssel innebär en omfattandehandlingsplan med följande huvudelement:nationellainsatser för att förbättra arbetsmarknadernas funktionssätt(utbildning, flexibilitet, aktiv arbetsmarknadspolitik,skatteregler för att underlätta nya jobb etc)fullt utnyttjandeav den inre marknadentranseuropeiska nätverk förtransporter, miljö och energiinfrastruktur förinformationsteknologifinansieringssamarbetesocialdialog.Som förutsättning för vitbokens handlingsplan gällersunda makroekonomiska förhållanden, frihandel, solidaritetoch decentralisering. De ekonomiskt sett mest betydelsefullaåtgärderna åligger det länderna att enskilt besluta om ochgenomföra, men viktiga delar av handlingsplanen ligger pågemenskapsnivån.Vi vill i detta sammanhang ta upp frågan om finansieringav vissa av de transeuropeiska nätverken. Det förslag somfinns om att Kommissionen skall ges rätt att i eget namnemittera obligationer motsätter vi oss. Om Kommissionenskulle ges egen rätt till upplåning skulle det kunna fåvittomfattande konsekvenser för finansieringen av EU:sverksamhet, och skulle motverka den strävan som måste varaSveriges att ifrågasätta de stora utgifterna för jordbruk, samtatt redan nu bädda för en omprioritering avstrukturfondsmedel till förmån för Öst- och isamband med Visegradländernas och Baltikumsmedlemskap. Ett system för bättre kontroll innebär därför attlån tas antingen via de nationella budgetarna eller EIB, ellerstatliga insatser av de länder som närmast drar nytta av deaktuella infrastrukturinvesteringarna. bör alltsåavstyrka emitteringsrätt för likartade motiv menar liberalerna attregeringen måste ägna budgetfrågorna i EU storuppmärksamhet. Det skulle bli anmärkningsvärt med tankepå den vikt dessa frågor gavs av ochopposition i förhandlingsskedet och våra problematiskaoffentliga finanser om inte dels med högprofil även driver budgetfrågorna i EU-samarbetet, dels attregeringen tar initiativ och uthålligt driver frågorna hur manminimerar förekommande fusk med bidrag och stöd frånEU:s budget. Därvid bör man lägga märke till att grundenför fusk och bedrägerier ofta är förekomsten av omfattanderegleringar och konkurrensbegränsningar, bl.a. inom EU:sjordbrukspolitik. Avreglering, frihandel och enklare regler ärföljaktligen ofta de mest verkningsfulla åtgärderna mot fuskoch bedrägerier, men bör även kompletteras med ökadekontroller och sanktionsmöjligheter.En ökad stabilitet i räntor och valutakurs ligger i Sverigeseget intresse. Som en liten och öppen ekonomi med ett starktberoende av internationell handel och internationellafinansiella marknader påverkas i hög grad av snabbaoch massiva rörelser på kapitalmarknaderna. Dessa rörelserhar vuxit i omfång och styrka ochkulminerade i valutastormarna --93, som bl.a.omöjliggjorde den fasta växelkursen mot omvärlden.Sverige kan inte ensamt försöka bromsa eller utestänga dessarörelser. En realistisk väg till ökad stabilitet och möjlighetockså för ett litet land att påverka penningpolitiken går viadet ekonomiska och monetära samarbetet, EMU, varsfortsatta utveckling finns beskrivet i Maastrichttraktaten.EMU skall förverkligas stegvis. Övergången från dagenssystem till den tredje fasen, i vilken en gemensamcentralbank och en gemensam valuta upprättas, fattar EU-länderna beslut om 1996, under förutsättning att en majoritetav medlemsländerna då uppfyller de s k konvergensvillkoren. Dessa är kriterier som beskriverinflation, räntor, statsskuld, budgetunderskott och stabilväxelkurs. Det kommer att dröja innan , och för dendelen många andra EU-länder, klarar dessa villkor motbakgrund av de stora obalanser som finns i ekonomin. Ickedesto mindre anser vi det viktigt att poängtera att dessa''krav'' som ställs på svensk ekonomi är sådana som vi underalla omständigheter har anledning att sträva mot att uppfylla.I finansplanen ges en felaktig beskrivning av Sverigesinställning till EMU i medlemskapsförhandlingarna, och dengivna beskrivningen reser frågan om den nuvaranderegeringen backar från den samordnadeförhandlingsposition som utformades mellan dåvarandeopposition och regering. Finansplanen: ''har imedlemskapsförhandlingarna gjort klart att intekommer att förhindra detta arbete (med inriktning påeuropeisk ekonomisk och monetär union)'' (prop1994/95:100, bilaga 1, s 22). tidigare inställning hardock varit betydligt mera positiv till EMU, nämligen att vivälkomnar arbetet. Det slogs bl.a. fast närmedlemsförhandlingarna inleddes :''vill deltaga i den framväxande ekonomiska ochmonetära unionen'' (... och ...) ''ett slutligt svensktställningstagande avseende övergången från den andra tillden tredje fasen kommer att göras i ljuset av den fortsattautvecklingen och i enlighet med bestämmelserna ifördraget''.Huruvida kommer med i EMU:s tredje fas berorpå oss själva: dels måste vi föra en sådan ekonomisk politikatt inträdeskraven kan uppfyllas, dels skall riksdagfatta ett aktivt beslut innan inträde sker. När Sverigeuppfyller konvergenskraven har vi en oavvislig rätt att varamed i EMUs tredje fas, även om det mot förmodan skullefinnas länder som skulle motsätta sig det.EU och socialpolitikenFolkpartiet liberalerna anser att aktivt skall verkaför att EU inom ramen för sin legala kompetens skärper sinkamp mot dopning och alkohol-, tobaks- och drogmissbruk.En ambitiös socialpolitik förutsätter en stark ekonomiskbas och främjas därför av den europeiska integrationen.Maastrichtavtalet ger denna del av samarbetet ökad tyngd.Den nationella välfärdspolitiken, t ex pensioner,sjukförsäkringar och barnomsorg, beslutar dock varje enskiltland om, vilket också ligger i linje med närhetsprincipen. Enfortsatt nationell beslutskompetens på dessa områden börSverige slå vakt om.För att den fria rörligheten skall fungera i verkligheten fårdock inte ländernas sociala skyddsnät och välfärdspolitikvara utformade så att de i praktiken diskriminerar människorsom vill arbeta, etablera sig och bo i flera länder. Tvärtombör den vara utformad så att den underlättar en fri rörlighet.Den fria rörligheten innefattar självklart inte narkotika.Kampen mot droger kräver ökat internationellt samarbete. Vivill att samarbetet för att minska narkotikaproblemenintensifieras inom EU. I detta samarbete kan Europol kommaatt spela en viktig roll liksom förstärkningen av de yttregränskontrollerna.Den mera tillåtande attityd till narkotika som man kanfinna på sina håll i enskilda medlemsländer ska Sverigebekämpa genom att bilda koalitioner med andra länder medsamma uppfattning som . måste gå i spetsenför den restriktiva drogpolitiken!Alkoholproblemen måste ges ökad uppmärksamhet inomEU. I vissa europeiska länder dominerar WHO:s,, perspektiv på alkoholfrågornaoch där förs en strikt alkoholpolitik.Vi ser det som en viktig uppgift för att tillsammansmed likasinnade inom EU bilda opinion för en striktarealkoholpolitik. liberalerna anser att WHO:s målom minskad alkoholkonsumtion skall vara vägledande ocksåsedan inträtt i gemenskapen.Ett jämställt EuropaFolkpartiet liberalerna vill att skall ta ledningeni kampen för att stärka kvinnors ställning i Europa.Arbetet för jämställdhet i vinner på att ävenSverige och nu är EU-medlemmar. bör rösten förökad jämställdhet vara starkare i EU. På detta område harSverige mycket att tillföra och bl.a. vår strävan efter jämnarekönsfördelning inom beslutande församlingar bör prägla vårtarbete. Vi bör föregå med gott exempel genom att självaupprätthålla en jämn könsfördelning av de företrädare viutser från till poster i EU-sammanhang.MiljönFolkpartiet liberalerna anser att måste aktiveraEU:s arbete för att förbättra miljön.Miljöförstöring känner inga gränser. Därför krävsinternationellt samarbete och gemensamma beslut både föratt identifiera och för att lösa problemen. Problemen är oftaglobala och kräver för sin lösning insatser av alla världensländer. Men ofta är regionalt samarbete viktigt, inte minst idet tättbefolkade där produktion och konsumtionligger på en hög nivå. Genom sin överstatlighet kan EU fattaeffektivare beslut och föregå med gott exempel. EU kanockså med tyngd och auktoritet agera i internationella fora.Som medlem av EU får inflytande över dengemensamma miljöpolitiken. Det är angeläget att Sverigeaktivt tar tillvara denna möjlighet. Vi bör verka för att mer avekonomiska styrmedel används för att främja miljöanpassadkonsumtion och produktion, samt hindra miljöskadligautsläpp.Skatteväxling, dvs ökad beskattning av miljöfarligautsläpp och lägre på mänskligt arbete, har varit viktiga led ifolkpartiets politik i regeringsställning och i EU-sammanhang.Koldioxidutsläppen måste begränsas för att minskariskerna för en växthuseffekt. Det kan ske till exempelgenom miljöavgift på koldioxid. Men om ett enskilt landinför eller höjer en befintlig koldioxidskatt kan effekten bliatt produktionen flyttar. För den globala miljön är ingetvunnet med detta. Det är angeläget att EU inför enkoldioxidavgift. Eftersom den betraktas som en skattefrågakan den inte införas genom ett majoritetsbeslut inomEU. Miljöavgifter bör istället betraktas som just miljöfrågoroch kunna beslutas i den ordningen i EU.Inom EU skall normalt inte finnas några gränshinder förvaror. Även om ett EU-land undantagsvis kan hindra importav produkter av hänsyn till miljön måste vi sträva efter att fåen gemensam fri marknad på miljövänliga villkor, därenskilda länders undantag förblir undantag. Det skulle gynnabåde konsumenter och miljön. Men om ett land vill behållaeller införa strängare lagstiftning för att skydda miljön, ellermänniskors hälsa eller säkerhet kan så ske under bestämdaförutsättningar, t ex miljömärkning av produkter på ett sätt som intediskriminerar producenter med avseende på ursprungsland.Folkpartiet anser att det är angeläget att verkar föratt EU utvidgas till . En sådan utvidgningmöjliggör att mer aktivt kan medverka till attmiljöföroreningarna i minskar.JordbruketFolkpartiet liberalerna anser att skall verka för attEU:s jordbrukspolitik reformeras och import från Öst- ochCentraleuropa möjliggörs i ökad utsträckning.Sverige bör som medlem i EU verka för en avreglering avden gemensamma jordbrukspolitiken och en ökad frihandelav jordbruksprodukter, inte minst import från Öst- ochCentraleuropa.Genom medlemskapet öppnas nya marknader ochmöjligheter för det svenska jordbruket och för export avsvenska livsmedel. Svenska livsmedelsproducenter har nurätt att producera och exportera på så gott som likvärdigavillkor med andra inom gemenskapen. Den fria importengynnar svenska konsumenter genom en ökad prispress, ettstörre urval och större spännvidd i kvalitet och priser.Jordbrukspolitiken är ett av . Över hälften av dengemensamma budgeten går till jordbruksstöd. Så länge dettaförhållande tillåts råda innebär det att en utvidgning avgemenskapen till omöjliggörs.Regional balansFolkpartiet liberalerna anser att skall utnyttjaEU-medlemskapet som ett komplement i vår regionalpolitik.För alla regioner i , och särskilt i och vissadelar av plågade av svag tillväxt och högarbetslöshet, är det helt avgörande att hela ekonomipräglas av mer dynamisk privat företagsamhet och bättretillväxt. Förutsättningarna för detta är väsentligt bättre nu närSverige är med i EU än om vi hade hamnat utanför.Medlemskap i gör det möjligt att få del av EU:sregionalpolitiska stöd, vilket är ett viktigt komplement tillvår egen regionalpolitik.InfrastrukturenDen s k Christoffersengruppen har lagt förslag omTranseuropean networks (TENs) som avser att medverka tillskapandet av nätverk inom transport-, tele- ochenergisektorn. Det är liberalernas strävan attdessa skall kunna genomföras som planerat och beslut tassommaren 1995. Vi gör dock reservationer beträffandefinansieringen som tagits upp ovan och att hänsyn bör tas tillprojektens negativa och positiva betydelse för miljön.