mot · GI02Ub707 · 1995-01-25 00:00:00 — Skogsbruket står inför ett trendbrott av minst sammadignitet som när det ''moderna skogsbruket'' infördes runt1950. har bortfallet av skogsvårdsavgiften ochandra skäl medfört att den tillämpade skogsforskningensanslag vid SLU har minskat kraftigt. Med hänsyn till denstora betydelsen av att förändra driftsformerna och den storasvårigheten att göra detta är skogsbruksforskningensnuvarande omfattning otillräcklig.Skogsbruket i står som sagt mitt i ett trendbrott.Det jordbruksliknande skogsbrukssystemet som infördesefter måste ersättas med meranaturanpassade metoder. Marknad och opinion ställer kravpå en snabb förändring med slagordsmässigt formulerademiljökrav. Naturvårdsskäl pekar på samma riktning, men påett nyanserat sätt. Den nya skogsvårdslagen ger miljömåletsamma status som produktionsmålet med orden ''skogen ären nationell tillgång som skall skötas så att den uthålligt geren god avkastning som den biologiska mångfaldenbibehålls''.Samtidigt pressas skogsbruket av en hårdnandevirkesmarknad. Den inhemska industrikapaciteten är förliten för att kunna förädla den skogsråvara som produceras ilandet. Den långsiktiga goda tillgången på skogsråvara ledertill avsättningsproblem. Andra starka krafter verkar i sammariktning: möjligheterna till lågprisimport av fiberråvara ökar,utbudet av returpapper ökar, tillverkningsprocessenanvänder mindre råvaror. Effekten blir att efterfrågan påsvensk skogsfiber sjunker, sett i relation både till tillväxtenoch avverkningsmöjligheterna. För att hävda sig tvingasskogsbruket att uppfylla allt hårdare ekonomiskaeffektivitetskrav.Situationen ställer kraftigt ökade krav på skogsbruketskunskapsförsörjning dvs. forskning, utbildning ochinformation. Den ekologiska grundkunskapen måsteomformas till ett praktiskt användbart skogsskötselsystemsom mer än tidigare efterliknar naturens eget sätt att fungera.Dessa nya skötselsystem innebär att skogsbrukets åtgärderoch åtgärdsteknik måste förändras. Skalan minskar ochkomplexiteten ökar. måste kostnadseffektivitetenöka.Sveriges har genom sinskogsvetenskapliga fakultet huvudansvaret för skogsbruketskunskapsförsörjning. Skogsfakulteten bedriver som endahögskola i landet forskning och utbildning inom ett antalspecifikt skogliga discipliner. Dessa skogligakaraktärsämnen har dock utsatts för enpåtaglig, och av fakulteten oönskad, reduktion. Orsakerna ärföljande:-- Gällande forskningspolitiska principer, som gör att enallt större andel av forskningsmedel tillförs via forskningsrådoch sektorsorgan.-- Avskaffandet av skogsvårdsavgiften.Bortfallet på har i huvudsakkompenserats genom omfördelningar inom SLU. Ingenkompensation har dock givits för de somfakulteten fått från . Finansiering av nämndverksamheten harskett via skogsvårdsavgiften och det upphörde följaktligennär nämnden avskaffades.-- Reducerad användning av gödselmedel i skogsbruket.Stiftelsen , som har varit enbetydande finansiär av tillämpad skogsforskning och harfinansierats genom avgifter på användningen av gödselmedeli skogsbruket, håller nu på att avsluta sin verksamhet.Orsaken är den kraftigt minskade användningen avgödselmedel.-- De föreslagna anslagsminskningarna.Det ankommer på SLU att själv besluta om hurbesparingar skall genomföras. Men eftersom skogsindustrinoch skogsbruket tillsammans utgör en av de viktigastenäringarna för , bör detta även återspeglas inomskogsforskningens andel av SLU:s verksamhet. Storainskränkningar skulle i första hand drabba den långsiktigtinriktade tillämpade forskningen samt den forskning sombehandlar specifika skogliga samhällsintressen ochsammanvägningen av dessa -- i första handmiljövårdsfrågor -- med virkesproduktionsfrågor, dvs. denforskning SkogForsk inte kan förväntas prioritera. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skogsforskningen.