mot · GI02Ub687 · 1995-01-25 00:00:00 — Bidrag till studentkårernas motionsverksamhet och hälso-och sjukvård, benämnd studenthälsovård, har utgått inuvarande form (prop. 1992-07-01överfördes hälso- och sjukvårdens huvudmannaskap frånstudentkårerna till respektive högskolestyrelse.Huvudmannaskapet för motionsverksamheten liggerfortfarande kvar på studentkårerna eller sammanslutningarav studentkårer (studenthälsor).Studenthälsovårdens mål är att förebygga och avhjälpahälsorisker i studiesituationen och att förmå studenterna attiaktta sunda levnadsvanor för att de på så sätt skall kunnagöra sig själva rättvisa i sina studier och ta med sig ettanvarsfullt förhållningssätt ut i yrkeslivet där de ofta blirbeslutsfattare och opinionsbildare.Motionsverksamheten är en viktig del av denförebyggande hälsovården för studenter (utbildningsministerLena i prop. 1982/83:129 sid 9). Knappt 50procent av studenter har möjlighet att delta imotionsverksamhet som drivs direkt avstudentorganisationerna (, , ) medandrygt tillhör kårer som har uppdragit åt lokalastudentidrottsföreningar att, på villkor som kåren ställt upp,genomföra motionsverksamhet för alla studenter (inte endastföreningsmedlemmar) mot att kårerna har överförtstatsbidraget till föreningarna.Bidraget har utgått till studentkårer/studenthälsovårdsorganisationer i princip i förhållande till kårortensstudentantal. Det är ett generellt studiesocialt stöd, som gjortdet möjligt för kårerna/studenthälsorna att erbjuda enföretagshälsovård med medicinsk friskvårdande profil.Motionsverksamheten är unikt välbesökt. De fem störstakårorterna har vardera mellan 9 000 och 15 000 regelbundetmotionerande studenter . Aktivitetsnivån, d.v.s.andelen deltagare ur en definierad grupp av befolkningen, ärlångt högre än i all annan jämförbar verksamhet!Motionsverksamheten aktiverar av tillgänglig statistik attdöma regelbundet minst 80 000 studenter !Till ett av landets största friskvårdsprojekt (som mångagenerationer svenska studenter haft möjlighet att delta i)bidrar 1994/95 staten genom RF med (hälso- och sjukvården kostar nära fyra gånger mera).Bidraget varierar från på de allra minstakårorterna till i , ochUppsala samt cirka 1,3 miljoner i . Budgetarna påde största orterna uppgår till någon miljon kronor/år förmotionsverksamheten.Enligt en forskningsrapport av docent vid universitetoffentliggjord vid den medicinska riksstämman (november1994) presterar motionsaktiva studenter genomsnittligt femakademiska poäng mer per termin än soffliggare.I budgetpropositionen har man tagit för givet attkommunerna kan bidra till studenternas föreningsliv ochdärmed motionsverksamheten. har emellertidkommunerna en åldersgräns vid för lokaltaktivitetsstöd, och eftersom de flesta studenterna är över 20år står dessa föreningar utan kommunalt stöd.Vår inställning är också att motionsverksamhet och hälso-och sjukvård för studenter skall komma alla till del som enstudiesocial möjlighet utan andra särskilda krav påföreningsmedlemskap än kårobligatoriet.Föreningsmedlemskap löser som vi påpekat inte hellerproblemet. Medlemskapet inskränker endast den krets somär berättigad att delta, vilket inte överensstämmer medfolkhälsomål.Det studiesociala ansvaret är alltså delat mellanuniversiteten/högskolorna, som har ansvaret för hälso- ochsjukvården, och studentkårerna, som har ansvaret förmotionsverksamheten. I tider som dessa med besparingarinom universitet och högskolor som i hög grad träffarstudenterna är det viktigt att någon får ett helhetsansvar förden studiesociala verksamheten. Vi vill atthuvudmannaskapet för motionsverksamheten flyttas överfrån studentkårerna till universiteten och högskolorna. Då fårde ansvaret för både personalens och studenternasstudiesociala miljö. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om huvudmannaskapet för studenternasmotionsverksamhet.