ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02Bo2 · 1995-10-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:17 Ändringar i bostadsrättslagen m.m. Vilka fordringar som skallinnefattas ibostadsrättsföreningenslegala panträttI propositionen föreslås att bostadsrättsföreningens legalapanträtt enbart skall avse föreningens fordran på "obetaldaavgifter i form av insats, årsavgift samt, om det anges istadgarna, upplåtelse-, överlåtelse- och pantsättningsavgift".I 7 kap 30 § andra stycket nuvarande bostadsrättslag anges att av vad somhar influtit genom försäljning vid offentlig auktion får föreningen, sedanersättning till den gode mannen tagits ut, behålla så mycket som behövs föratt täcka "föreningens fordran" hos bostadsrättshavaren. Uttrycket"föreningens fordran" omfattar, förutom obetalda avgifter, bland annatfordran avseende kostnader för vissa reparationer av lägenheten,rättegångskostnader, inkassokostnader och kostnader för förvaring avkvarlämnade möbler. Begränsningen av begreppet "föreningens fordran"torde ligga i att det är sådana skulder som bostadsrättshavaren ådragit sig isin egenskap av bostadsrättshavare.Förslaget i propositionen innebär att andra typer av fordringar än"avgifter" enligt ovan blir oprioriterade och får stå tillbaka för fordringarsom är förenade med panträtt i bostadsrätten. Begreppet "föreningensfordran" enligt nuvarande bostadsrättslag är emellertid vittgående och kanvålla tolkningsproblem. Begränsningen i den legala panträtten i enlighet medpropositionen blir däremot alltför snäv.Det är i högsta grad rimligt att bostadsrättsföreningen skall ges möjlighetatt ur den legala panträtten få tillgodogöra sig sådana kostnader som är atthänföra till själva skiljandet i förhållandet mellan bostadsrättsföreningen ochbostadsrättshavaren, såsom rättegångskostnader, verkställighetskostnaderm.m. Inte minst mot bakgrund av propositionens förslag att en nybostadsrättshavare i princip inte skall bli ansvarig för den tidigarebostadsrättshavarens skulder och att föreningens övriga fordringar bliroprioriterade. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att bostadsrättsföreningens legala panträttockså skall omfatta sådana fordringar som är att direkt hänföra tillsjälva skiljandet mellan bostadsrättsföreningen och bostadsrätts-havaren.
mot · GJ02Fi5 · 1995-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:66 Försäljning av vissa högskolefastigheter vid i , m.m. Regeringen föreslår att godkänner en försäljningav fastigheter och byggnader som upplåtits för ChalmersTekniska högskolas verksamhet i till StatligaAkademiska Hus i samt återkallarbemyndigandet för regeringen att lämna lån till och Stiftelsen iJönköping.Enligt min mening var de reformer som förra regeringen vidtog för attförnya och skapa mångfald inom högskolesystemet viktiga åtgärder. Det ärangeläget att ombildningen av de tidigare högskolorna och till fristående stiftelser kan fortsätta ienlighet med de tidigare beslut som tagit.Riksdagen bör enligt min mening besluta att propositionen avslås samtuppdra åt regeringen att återuppta förhandlingarna med Stiftelsen och i syfte att genomföra inten-tionerna i ramavtalet av mellan staten och och samtöverlåtelseavtalet av mellan staten och ChalmersTekniska högskolas fastigheter AB. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1995/96:66,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fullfölja intentionerna i avtalet.
mot · GJ02Fö1 · 1995-10-20 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av utredningen om lednings-systemets utveckling,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett försvar med hög kvalitet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att planeringen av markstridskrafterna inriktasmot en krigsorganisation omfattande 14 brigader,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att från beslut kunnaorganisera ytterligare två fördelningar,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anskaffning av attackhelikopterförband,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att särskilt pröva kort förbandsomsättning,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sjö- och kustförsvarsstridskrafternas utveckling,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att planeringen av flygstridskrafterna inriktasmot 14 divisioner JAS 39 och 21 basbataljoner,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbandsproduktion och grundorganisation,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiska förutsättningar för totalförsvaret,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om internationella insatser,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om plikttjänstgöring,23. att avslår förslaget om grundutbildning av särskildabevakningsförband i enlighet med vad som anförts i motionen,24. att avslår förslaget om grundutbildning av civilainsatsstyrkor i enlighet med vad som anförts i motionen,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en fortsatt översyn avbefälsordningen för såväl yrkes- som reservofficerare,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försvarets materielförsörjning.
mot · GJ02Fö10 · 1995-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:12 Totalförsvar i förnyelse har en omfattande och högkvalificeradindustri för tillverkning av försvarsmateriel. Den är resultatetav en kombination av hög industriell kompetens, duktiga ochförutseende beställare från det svenska försvaret ochmöjligheter att exportera.Exporten har gjort det möjligt för industrin att med små ochfå beställningar från det svenska försvaret hålla beläggningarna i bådeverkstäder och utvecklingsavdelningar. En industri avpassad efter enbart detsvenska försvarets behov skulle, om det ens vore möjligt att behållakompetensen, vara en dyr modell för det svenska försvaret och därmed försvenska staten. Svensktillverkning ger billigare materiel, system anpassadeefter svenska förhållanden och oberoende i en framtida osäker omvärld.Försvarsmateriel är politiska varor. I de flesta fall är det hel- ellerdelstatliga industrier som säljer till statliga myndigheter. Det innebär attstoraaffärer kräver ett starkt politiskt stöd för att kunna fullföljas. Som exempelkan nämnas agerande för haubitsexport till och RoineCarlssons engagemang för ubåtsaffären till . Export kräver ocksåpolitiska godkännanden i varje särskilt fall. har för detta en särskildmyndighet, Krigsmaterielinspektionen, KMI. Det är viktigt att tillstånds-givningen fungerar tillfredsställande och inte ligger i träda i avvaktan pånödvändiga beslut som skedde och /95.Under tidigare perioder har kraven på motköp vid svenska beställningarutomlands varit låga. De höjda kraven, t ex vidstridsvagnsköp, bör ligga kvar för att ge svensk materielindustri sammavillkor som omvärldens.Internationell samverkan kommer att vara allt viktigare för att inom ramenför minskande seriestorlekar bevara kompetens och konkurrenskraft. Flerakrav ställs då på statsmakten för att samverkan ska vara möjlig för densvenska industrin. Dels måste exportreglerna avpassas så att det blir möjligtatt samverka och sälja gemensamma produkter. Dels får intekompetensområden prioriteras bort från statsmaktens sida. Artilleri,ammunition och missilkompetens är alla områden där hög svensk kompetensgör eller har gjort internationell samverkan möjlig. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förutsättningarna för produktion och export avförsvarsmateriel.
mot · GJ02Fö12 · 1995-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:11 örlogsvarvs framtid Koncentrera underhållet avörlogsfartyg till ochKarlskronaI propositionen föreslås att örlogsvarvsvarvsanläggning på framöver skall förbli understatligt huvudmannaskap och att verksamheten på Rindöprivatiseras.Enligt min åsikt är förslaget ur militär och ekonomisk synpunkt felaktigt. Idagens ytterst besvärliga ekonomiska läge är det av största vikt att de resursersom tillställs försvaret används effektivt.Kockums Submarine Systems AB i och hartillverkat och tillverkar den överväldigande delen av svenska örlogsfartyg.Det är förvånansvärt och närmast egendomligt att de båda skeppsbyggnads-varven inte av regeringen gives möjligheter att fullt ut utnyttja den kompe-tens avseende reparation och underhåll av örlogsfartyg som där finns. Detborde vara tydligt för alla att de varv som byggt fartygen också har kompe-tens att underhålla dem!Ur rent militär synvinkel är de båda varvens geografiska läge inte på någotvis negativt, utan tvärtom en tillgång. och kan användasåret om och issituationen är hanterbar.I nuvarande ekonomiska läge får inte statens resurser satsas på verksamhetav rent arbetsmarknadspolitiska skäl. Samma gäller för det militära försvaret.Vad det gäller Muskövarvet kan verksamheten läggas i "malpåse" ochpersonal från kan krigsplaceras där.Underhållet av örlogsfartyg vid en sådan lösning blir på siktekonomiskt mer fördelaktigt än enligt förslaget i propositionen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att koncentrera underhållet av örlogsfartyg tillMalmö och .
mot · GJ02Fö13 · 1995-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:11 örlogsvarvs framtid I propositionen föreslår regeringen att örlogsvarvsvarvsanläggning på skall förbli under statligthuvudmannaskap men att verksamhetsstället på skallprivatiseras.Den särskilde utredaren som på uppdrag av chefen för tillkallades för att enligt direktiven utreda förutsättningarna för ettförändrat huvudmannaskap för Muskövarvet genom försäljning elleruthyrning till ett statligt eller privat aktiebolag redovisade sitt uppdrag ijanuari 1995 i betänkandet SOU 1995:6 Muskövarvets framtid.Utredaren konstaterar att de samlade bergverkstäderna på ärstridsfartygsförbandens viktigaste beredskapsinriktade underhållsresurs ilandet och att det, för att bibehålla Muskövarvets kompetens och kapacitet påönskvärd nivå, krävs en kontinuerlig underhållsbeläggning i fred med främsttaktiskt aktuella typer av stridsfartyg. Vidare påpekade utredaren att förbere-delserna bör vidtas för att - om Muskövarvet kan påvisa enöverlägsen konkurrenskraft i förhållande till övriga varv - utöka kapacitetentill operativt största godtagbara mängd kvalificerat fartygsunderhåll.Utredaren understryker behovet av kraftfulla åtgärder för att stimulera ochförbättra Muskövarvets rationalitet och konkurrenskraft och lämnar en radolika förslag med detta behov som grund.Möjligheten för Muskövarvet att för framtiden bibehålla och utveckla enhög kompetens i sin verksamhet kommer att i hög grad bero på kommandebeslut i anledning av regeringens proposition 1995/96:12 Totalförsvar iförnyelse. Om verksamhetsvolymen för försvarsmaktens behov minskarinnebär detta med största sannolikhet antingen en väsentlig neddragning avvarvsverksamheten på långt under den fredstida beläggning på drygt200 som utredaren bedömer krävs eller en väsentligutökning av de civila uppdrag som Muskövarvet med stöd av gällande reglerkan ta in.Det finns därför all anledning att noga följa utvecklingen. Den kon-kurrensmöjlighet med det privata näringslivet som Muskövarvet har måstehållas på en begränsad nivå och kännetecknas av sund konkurrens, d v shanteras på ett marknads- och företagsmässigt sätt och utan att skattemedelanvänds för att skapa konkurrens- eller prissättningsfördelar.Om den situationen skulle uppstå att Muskövarvet, för att bibehålla en högkompetens och kapacitet för krigsorganisationens behov, i allt högreutsträckning tvingas konkurrera med näringslivet om civila uppdrag måste ettbeslut om fortsatt statligt huvudmannaskap för varvsanläggningen på Musköomprövas. Dessa frågeställningar måste finnas med i analysen vid dekontrollstationer som utredaren föreslagit, av vilka den första föreslagits till1998-01-01. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Muskövarvets konkurrenssituation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om eventuell omprövning av beslut om Musköörlogsvarvs framtida ägarförhållande.
mot · GJ02Fö14 · 1995-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:11 örlogsvarvs framtid Låt oss börja med att konstatera att det behövs fleraresurser för att möta marinens behov av varvskapacitet.Anledningen till detta är främst att en ökad koncentration avden örlogsmarina varvskapaciteten ökar sårbarheten vid krig.2. Det dagliga underhållet på marinens fartyg börupphandlas under konkurrens. Vad gäller större översynerbör dessa konkurrensutsättas, inte då minst på grund avFörsvarsmaktens ekonomiska situation.En konkurrensneutral upphandling av större översyner ochen uppdelning av det dagliga underhållet mellan flera varv ären förutsättning för en fortsatt kompetens att konstruera ochbygga stridsfartyg samt vidmakthålla den baskompetens somerfordras för det prioriterade området underhåll ochvidmakthållande i övrigt. Vi är av den bestämdauppfattningen att inte skall avhända sig dennamöjlighet. I det kommande försvarsbeslutet kommer vi att fåsvaret på vilken flotta skall ha, och därmed vilkenunderhållskapacitet som erfordras.3. Vid upphandling måste affärsmässighet råda. Skall enkonkurrensneutral upphandling av större översyner ske måsteMuskövarvet övergå från nuvarande organisation till enannan organisatorisk form, och helst då som en självständigoch fristående myndighet under Försvarsdepartementet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om affärsmässighet vidupphandling av marinens underhåll och översyner avfartyg,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Muskövarvetsorganisatoriska form.
mot · GJ02Fö2 · 1995-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:12 Totalförsvar i förnyelse I propositionen Totalförsvar i förnyelse (1995/96:12)behandlas, om än relativt begränsat, ledningsorganisationenpå lägre nivå.Regeringen, sägs det i propositionen, har bedömt att en minskning avantalet försvarsområden är möjlig. En reduktion av antalet med en tredjedelhar nämnts.Vi vill utifrån ett par utgångspunkter starkt ifrågasätta denna utglesning avförsvarsområdena.Vi kan instämma i, och gärna understryka, vad propositionen inledningsvisi avsnitt 4.3.3 säger om betydelsen av samordningen inom och mellantotalförsvarets civila och militära delar, såväl för de fredstidaförberedelsernaunder extraordinära händelser som under höjd beredskap. Sedan några årfinns en fo-stab i varje län. På det hela taget är erfarenheterna goda av dennaöverensstämmelse mellan län och försvarsområde.Ett väl förgrenat nätverk av fo-staber i alla län har efter senare årsförbandsneddragningar blivit en stor tillgång för frivilligorganisationernasbetydelsefulla insatser i att säkerställa och fördjupa folkförsvarstanken ipraktisk handling.Länssamhörigheten har också underlättat en samverkan mellantotalförsvarets olika myndigheter. Närheten till länets kommuner har på godagrunder ansetts som värdefull från fo-stabens sida då kommunerna övertagitansvaret för planeringen av det civila totalförsvaret. De motiv som redovisasär av besparingskaraktär - i och för sig beaktansvärda. Underlag av rimligkvalitet för att ta ställning till en framtida fo-stabs organisation föreliggerej.Ett fullgott sådant underlag skall inte bara omfatta väl underbyggdakostnadskalkyler utan också en analys av intäktssidan - i form av eneffektanalys vad avser bl.a. effekter på frivilligorganisationernasarbetsförutsättningar och effekter på samspelet mellan fo-staber ochkommunernas civilförsvarsplanering och ansvar.Innan ett sådant fullgott beslutsunderlag kan föreläggas bör,enligt vår mening, inga beslut om förändringar av fo-stabernas antal tas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beslutsunderlag för att pröva den framtida fo-stabsorganisationen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avvakta med beslut om fo-stabernas antal.
mot · GJ02Fö4 · 1995-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:12 Totalförsvar i förnyelse Försvarsministern skriver på sid 7 i propositionen :"Viktigastför det internationella samfundet är att förebygga ochförhindra konflikter. "Det finns ett vakuum i kedjan av åtgärder som kanvidtagas av det internationella samfundet i enkonfliktsituation. Efter tidig varning men innanfredsbevarande och fredsskapande militära insatser finns etttydligt behov av civila konfliktförebyggande åtgärder.Civil fredstjänstKristna fredsrörelsen och kristna ungdomsråd harutarbetat ett projekt för civila fredstjänster.Det behövs olika typer av civila insatser i ett samhälle dåkonflikteskalering hotar. Expertis inom olika tekniska,administrativa och organisatoriska områden kan behövas föratt bistå det civila samhället. Det finns också behov avpersoner som är specialutbildade i fredlig konflikthanteringoch som därigenom kan göra insatser som har direktanknytning till konflikten.Civil fredstjänst innebär i korthet en frivillig utbildning förpersoner lämpade för civil fredstjänstgöring samttjänstgöring i riskområden någonstans i världen. Civilfredstjänst är tänkt som en resursförstärkning för deinhemska, lokala fredsansträngningarna. För att kunna skickaut civil fredstjänstpersonal måste det därmed finnas enförfrågan ifrån en världsorganisation i det aktuella området.Det finns två typer av civil fredstjänst:1. Observatörsmodellen, där den civila fredstjänstpersonalenhar rollen av opartiska internationella observatörer sombevakar en känslig konflikt. Det kan handla omvalövervakning, observation av gemensamma naturtillgångar(såsom multilaterala flodsystem), observation av ev.kränkningar av mänskliga rättigheter, flyktingeskort etc.2. Stödmodellen, där det handlar om att stödja demokratiskakrafter i det lokala, civila samhället. Här tar man ställning,inte för ena sidan, utan för de organisationer, institutioneroch initiativ som verkar för en fredlig konflikt-lösning. Detkan vara stöd till multikulturella skolor och flyktingläger, tilllokala fredsgrupper, till olika typer av dialogbefrämjandeinitiativ etc.Säkerhetsskapande samarbete i form av förtroendeskapandeoch före-byggande åtgärder, konflikthantering, civilafredsbevarande och freds-byggande insatser inom ramen förFN, , EU etc och kanaliserat genomfrivilligorganisationer kommer att öka . Här intarutvecklandet av civil fredstjänst en nyckelroll.Civil fredstjänst bör bli en del av säkerhets- ochförsvarspolitiska ansvar.Propositionen föreslår utredning av inrättandet av civilainternationella styrkor. Fokus är på de insatser som utförs avRäddningstjänsten. Katastrofanslaget för humanitär hjälpunder UD:s huvudtitel kunde användas för direktfinansieringav svenska insatser. (Prop sid 108. )Den civila fredstjänsten, som ochSveriges kristna ungdomsråd utarbetat, bör kunna utredas idetta sammanhang. Insatser i en sådan civil fredstjänst skulleinnebära fullgjord värnplikt. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om civil fredstjänst itotalförsvaret i det fortsatta utredningsarbetet.
mot · GJ02Fö9 · 1995-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:12 Totalförsvar i förnyelse "Landets försvar är hela folkets angelägenhet. Det folkligaengagemanget ger försvaret omistlig styrka. Ett fullgottförsvar måste ha tillgång till modern och effektiv materiel,men ett försvar som saknar folklig förankring och somåsidosätter sin viktigaste resurs, människan, blir ettfrämmande element i demokratin." (Totalförsvar i förnyelses 9)Längre fram i propositionen talas om vikten av att ledningsförhållanden ifred och krig så långt som möjligt överensstämmer. "Ansvariga myndighetermed uppgifter inom totalförsvaret bör således samverka och samordna sinplanering och verksamhet inbördes. Vidare bör ske en samordning med demyndigheter och andra organ som har riskhantering i fred." (s 50)Mot bakgrund av dessa skrivningar är det svårt att förstå slutsatsen påsidan 96: "Regeringen har bedömt att en minskning av antalet försvars-områden är möjlig. Detta innebär att den nuvarande principen ettförsvarsområde - ett län frångås." Att riva upp denna princip är att förlorafolkförankringen. Det militära försvaret vinner som all annan verksamhet påatt ha ett känt ansikte. Försvarsområdesbefälhavaren och landshövdingen ärsådana kända ansikten.Den ekonomiska vinsten av att minska antalet försvarsområden är liteneftersom det territoriella försvaret måste vidmakthållas även lik-som frivillig- och hemvärnsverksamheten, som kommer att bli svårare ochdyrare att administrera på avstånd.Det kan tilläggas att en annan av försvarsområdets uppgifter, underrättelse-och säkerhetstjänsten, fungerar effektivare med en lokal förankring ochpersonkännedom liksom den samordning mellan det civila och det militäraförsvaret i fred som det också skrivs om i propositionen.Som exempel kan nämnas att det försök att leda försvarsområdefrån som prövades tidigare visade sig vara en mindre bra lösning.Därför återupprättades och försvarsområde så sent som1990.Det finns därför all anledning att bevara försvarsområdesstaberna så längeden nuvarande länsindelningen består. I varje fall ger inte propositionen etttillräckligt underlag för att nu drastiskt minska antalet försvarsområden. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att bevara dagens försvarsområden ochförsvarsområdesstaber.