mot · GI02T239 · 1995-01-25 00:00:00 — SammanfattningDen positiva välfärdsutveckling som vi har haft i vårt landunder det senaste århundradet är i stor utsträckning direktförknippad med handel och därmed transporter ochkommunikation. Få länder i världen är för sin välfärd såberoende av en gynnsam utveckling i relationerna tillomvärlden som Sverige.Sverige har klara problem att upprätthålla den välfärdvi vant oss vid . Det beror i första hand på attvi i relation tillvåra konkurrentländer haft en stagnerande ekonomiskutveckling. En lång rad åtgärder av strukturell natur måstevidtas för att vi ska få igång de krafter som utgör basen förvår välfärd igen. Ett ännu effektivare transport- ochkommunikationssystem kan verksamt bidra till detta.Inom denna sektor har många viktiga beslut tagits undersenare år. Det handlar om investeringsplaner, men också omeffektivitetshöjande avregleringsbeslut. Det gör att vårt landbefinner sig i frontlinjen vad gäller effektivitet och aktivitet.Telekommunikationssektorn är ett lysande exempel på detta.Den mobila telefonen, som för bara varförbehållet människor i aktiv näringsverksamhet, håller påatt bli var mans egendom, med allt vad det innebär avförbättrad kommunikation samt ökad rörlighet och säkerhet.Trafiken ger emellertid inte bara välfärdsvinster. Dessnegativa miljöpåverkan är dessvärre påtaglig och den storautmaningen är att utveckla detuthålliga miljövänliga transportsystemet. För att lyckas meddetta måste en lång rad radikala trafikpolitiska strukturbeslutfattas . För att få harmoni mellantrafiken och vad naturen långsiktigt tål, måste bl.a. utsläppenav försurande ämnen minskas radikalt.1. Årets budgetKommunikationsdepartementets bilaga i åretsbudgetproposition är minst sagt tvetydig.Å ena sidan ger regeringen en mycket positiv bild avutvecklingen på de marknader som avreglerades under denförra mandatperioden. har regeringen stoppatikraftträdandet av de avregleringsbeslut, som inte hadehunnit träda i kraft vid regeringsskiftet. Man frågar sig omregeringen är för eller emot en fortsatt avreglering avtransport- och kommunikationsmarknaderna? Något svar pådenna fråga ges tyvärr inte i årets budgetproposition.När det gäller effektiviseringen av verksamheten inominfrastrukturverken, säger regeringen å ena sidan attrationaliseringarna ska fortsätta och effektiviteten höjas.Samtidigt skjuter man på de beslut som ärgrundförutsättningen för att vi ska få en sådan utveckling. Ärregeringen exempelvis för eller emot att utveckla enfungerande marknad för drift och underhåll av vägar ochjärnvägar? Dubbla besked ges, vilket naturligtvis innebär attden effektiviseringsprocess som pågår inom framför alltVägverket och stannar upp.På investeringssidan drev det nuvarande regeringspartieten minst sagt expansiv, gränsande till oseriös, linje när manbefann sig i opposition. drar man ner påinvesteringstakten. Landets politiska ledning har behov av attförbättra sin trovärdighet bl a vad gäller långsiktigheten i sittagerande. Det är således ett problem för politikerstrovärdighet att största parti byter fot från det enaåret till det andra.Kds linje är att de av 1988 fastställdatrafikpolitiska målen ligger fast. måste arbetet medatt utveckla det optimalt effektiva transport- ochkommunikationssystemet fortsätta med full kraft. Ett sådantsystem kan verksamt bidra till att säkerställa välfärden i vårtland. befinner sig i frontlinjen vad gällerutvecklingen i denna sektor. Vi får inte förlora dennaposition.Kds utvecklar sina ståndpunkter i transport- ochkommunikationsfrågor i denna motion samt dessutom isärskilda motioner om järnvägen, informationsteknologin,nollgräns för narkotika i trafiken, driftbidrag till kommunalaflygplatser i skogslänen och åtgärder mot sjöfartensmiljöpåverkan.2. Viktiga trafikpolitiska målsättningar 2.1 Välfärd och ekonomisk utvecklingDen positiva välfärdsutveckling som vi har haft i vårt landunder det senaste århundradet är i stor utsträckning direktförknippad med ökad handel och därmed ökade transporteroch ökad kommunikation. För ett litet land som ärmöjligheten till fri handel över gränserna av speciellbetydelse för den ekonomiska utvecklingen. De svenskaföretagens internationella konkurrenskraft ökar genom atthandel möjliggör utnyttjandet av olika former avstordriftsfördelar. Dessutom ger handeln ett ökatkonkurrenstryck också i vårt eget land, vilket stimulerarförnyelse och utveckling.Välfärden och den ekonomiska utvecklingen på lång siktbestäms också av den allmänna produktivitetsutvecklingen ivår ekonomi, inte minst i transport- ochkommunikationssystemet. En förbättrad produktivitetmedger ökad produktion med oförändrad resursinsats elleroförändrad produktionsnivå med minskat resursutnyttjande.Framsteg inom dessa områden kommer till stånd genomnäringslivets och offentliga organs fortlöpande investeringari realkapital och mänskligt kunnande.För enskilda människors välfärd är goda kommunikationeravgörande. Rörlighet är ett väsentligt inslag för godlivskvalitet och en grundförutsättning för ett fungerandevardagsliv. Goda kommunikationer underlättararbetspendling och ökar möjligheterna att kombinera en godboendemiljö med en stor och bred arbetsmarknad. Detallmännas insatser för att underlättakommunikationsmöjligheterna för grupper med särskildabehov, som exempelvis funktionshindrade och äldre, ärockså nödvändiga i ett välfärdssamhälle. Med utveckladteknik på informationsteknologiområdet kan nyakommunikationsmöjligheter erbjudas dessa människor föratt öka kontaktmöjligheterna med släkt och vänner.Ett väl fungerande transport- och kommunikationssystem,såväl i ett nationellt som ett internationellt perspektiv, ärsåledes en av grundförutsättningarna för välfärd ochekonomisk utveckling. Statens roll är i detta sammanhangtvådelad. För det första är det offentliga myndighetersuppgift att tillse att vi i har en väl utbyggd och välunderhållen infrastruktur. Huvudsakligen sker detta medoffentliga medel. I syfte att höja effektivitet och produktivitetockså på detta område bör privata initiativ uppmuntras. Fördet andra tillse att transport- ochkommunikationsmarknaderna fungerar allt effektivare. Detsker bäst genom att konkurrenstrycket successivt ökargenom fortsatt avreglering inom denna sektor. Statens roll äralltså sammanfattningsvis att lägga fast ramar ochincitamentsstruktur för en långsiktigt hållbar utveckling avtransportsektorn som tar hänsyn till vad naturen tål.2.2 Trafiken måste miljöanpassasHögt ställda krav på god miljö och varaktig hushållningmed resurser måste i hög grad påverka utformningen avtransport- och kommunikationssystemet. Det nuvarandesystemet utgör ett av de mer påtagliga exemplen på hur vitär på naturens kapital dels genom förbrukning av ändligafossila bränslen, dels genom de avgasmängder som släppsut och som vida överstiger vad naturen förmår att återföra ikretslopp. Vårt förvaltaransvar förpliktigar.Resursanvändning och energiutnyttjande måste planeras ochgenomföras på ett sådant sätt att jordens begränsade resurserförvaltas i stället för att förbrukas.För att få harmoni mellan trafiken och vad naturenlångsiktigt tål, måste utsläppen av försurande ämnen, främstkväveoxider och svaveldioxid minskas radikalt. Riksdagensmål för bör skärpas ytterligare, så att utsläpp övernaturens toleransgränser inte accepteras. Detta innebär ifaktiska siffror att utsläppen från transportsektorn måsteminska för koldioxid, förkväveoxider och för svaveldioxid räknat på 1989års utsläppsnivåer.Trafiken bär inte sina fulla samhällsekonomiskakostnader, inräknat olyckor, buller och miljöförstöring.Genom en skatteväxling, där skatten på miljöförstöring ochenergiförbrukning höjs och skatten på arbete sänks kan dettaåstadkommas.2.3 Förbättrad trafiksäkerhetRiksdagen har lagt fast mycket högt ställda mål för ensäkrare trafik på vägarna. har vikunnat notera en minskning av antalet dödade och skadadepå vägarna. fastlagda mål om maximalt 600 dödainom vägtrafiken har redan uppnåtts. Detta är bl a ett resultatav klarare ansvarsfördelning inom denna sektor och en klarmålsättning om förbättrad trafiksäkerhet iinvesteringsverksamheten. Nedgången i antaletfordonskilometer har naturligtvis också påverkatutvecklingen. I takt med att ekonomin vänder uppåt kommertransportarbetet att öka. Därför är det ytterligt angeläget attden nya strategin för trafiksäkerhetsarbetet får fortsätta attverka med full kraft. Det är också angeläget att en störreandel av transportarbetet, både för människor och gods, försöver till den trafiksäkrare järnvägen. Investeringstakten ijärnvägsnätet måste således upprätthållas somjärnvägens konkurrenskraft ökar genom fortsatt avregleringav sektorn.Säkerheten inom sjöfarten måste också förbättras högstavsevärt. bör naturligtvis fortsätta att varapådrivande i de internationella sjöfartsorganen, somexempelvis IMO. Den omfattande färjetrafik som bedrivsöver och är dock motiv nog för attSverige tillsammans med berörda länder ska gå före när detgäller att ställa sjösäkerhetskrav på framför allt färjetrafiken.2.4 Hela ska levaRätt genomförda investeringar i infrastrukturen kan gepositiva regionalpolitiska effekter. Förbättringar avkommunikationssystemen sänker transport- ochkontaktkostnader och kan därigenom bidra till ekonomiskutveckling i en region och dessutom medverka till en bättrefungerande arbetsmarknad. För de glest befolkade delarna avlandet har tele, flyg- och vägförbindelser en alldeles speciellbetydelse. De omfattande satsningar som gjorts under senareår för att förbättra det s k finmaskiga vägnätet har haftgynnsamma effekter. Den accelererande investeringstakten itelenätet, som bl a är ett resultat av beslutet om liberaliseringav telesektorn, gynnar i första hand de glest befolkadedelarna av landet. kommer huvuddelen avmedborgarna i vårt land att ha tillgång till s k AXE-tjänster.2.5 Integrationen med Öst- och VästeuropaSverige är starkt integrerat i det europeiska ekonomiskasystemet, inte minst genom omfattande utrikeshandel.Utöver de direkta medlemsskapsfrågorna har det därförblivit allt mer angeläget att också verka för att satsningarnai svenska transportsystem koordineras med de satsningarsom nu görs inom EU på ett transeuropeiskt nätverk av vägaroch järnvägar.Trafikinfarkter i blir allt vanligareframförallt på vägar och i luften. För att råda bot mot dettaoch möta de ökade trafikvolymerna framöver är detnödvändigt med kraftfulla kapacitetsförstärkningar. Denstörsta potentialen har härvidlag järnvägen. De investeringarsom görs måste därför ha sintyngdpunkt i denna sektor. Kapacitetsförstärkningarna måsteockså bestå i ett ökat kapacitetsutnyttjande. Effektiviteteninom järnvägssektorn är skrämmande låg och konkurrensenmåste därför öka. måste därför i EU-sammanahang verka för att vi i övriga får igång denpositiva utveckling som vi har inom den svenskajärnvägssektorn. speciella funktion som bro till deframväxande demokratierna i kommer sannoliktatt påverka transportmönstret framöver. Alltmer av trafikenkommer att gå i väst-östlig riktning. Det samarbete mellanSverige och övriga som påbörjats undersenare år måste nu öka för att möta näringslivets behov avförbättrade transporter.3. Transportarbete i förändringDet framtida transportsystemet påverkas av ett antal mereller mindre starka utvecklingstrender.Integrationen avEuropa till en gemensam marknad genom avveckling av allaformer av handelshinder. Denna integration beräknas leda koncentration av produktionen inom många industriermed lägre priser som följd.Kvalitetsförbättring och ökadlivslängd hos produkter kan minska behovet avtransporter. Återvinning i industriell skala innebär att vi kansluta många kretslopp utan att ge avkall på fördelarna medstorskalig produktion. Detta kräver transporter även iåtervinningsledet. får vi ett minskat behov avråvarutransporter.Flexibla produktionssystem, vilketinnebär att den nödvändiga storskaligheten i produktionenminskar med teknisk utveckling varvid transportbehovet kanminska.En annan stark drivkraft i den ekonomiska utvecklingen ärarbetsmarknadernas utveckling. I och med att produktioneneffektiviseras sker en kraftig specialisering. Då i regel bådavuxna i ett hushåll arbetar, kräver detta att varje geografiskarbetsmarknad är ganska stor. Det är därför sannolikt att degenomsnittliga arbetsresornas längd kan komma att öka. Omman ökar den tillgängliga arbetsmarknaden, genom attförbättra vägnätet, och utveckla snabba tågförbindelserkommer många att dra nytta av detta och arbeta på störreavstånd från hemmet. Något som sker oavsett om manförsöker planera samhället så att arbetsplatser finns närabostadsområdena. Livskvaliteten, lönen och arbetetsinnehåll och egenvärde är för de allra flesta mycket viktigareän arbetsresans längd. Denna utveckling möts dock av denökade användningen av data- och telekommunikationer.Olika former av distansarbete kommer sannolikt att ökaframöver. Den sannolika utvecklingen blir därför att vi fårlängre, men färre arbetsresor kombinerat med ökathemarbete med hjälp av goda data- och teleförbindelser.Verklig eller potentiell konkurrens är en av de främstadrivkrafterna för ekonomisk utveckling. Ju fler leverantörersom kan konkurrera om varje enskild order, desto starkareblir kravet på företagen att finna kostnadseffektiva lösningar.Därmed ökar också behovet av goda kommunikationer. Deåtgärder som vidtas för att minska trafikens miljöproblemmåste därför utformas så att transporternas positiva effekterinte äventyras. De mest energieffektiva och mestmiljövänliga transportsätten som järnväg, sjöfart och tele-och datakommunikationer skall prioriteras.4. SamhällsplaneringFörändringar i samhällets struktur kan ha en stor beståendeeffekt på transportbehovet. 50--är inga orimligatidsperspektiv för att ändra en befintlig struktur. Det är därförviktigt att inte göra misstag i det som byggs.1988 års trafikbeslut utgick ifrån att samhällsplaneringenskulle läggas upp så att nytillkommande bebyggelselokaliseras till områden med goda förutsättningar för eneffektiv försörjning med kollektivtrafik och så att detgenererar ett mindre omfattande biltrafikarbete. haralltför lite hänt i den riktningen. De ambitioner som funnitshar dessutom ofta lett till felaktiga beslut.Boende kräver större ytor än både arbete och handel, vilketinnebär att både arbetsplatser och affärscentra börkoncentreras till stråk och knutpunkter för högfrekventkollektivtrafik, om samhällsplaneringen ska fungera ienlighet med de trafikpolitiska målen. Samspelet mellansamhällsbyggnad och trafik är ännu otillräckligt klarlagt.Inom detta område behövs fördjupad forskning.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen efterlyst en bättresamordning mellan trafikslagen. Tillkomsten avDelegationen för prognosutveckling (DPU) underKommunikationsdepartementet är ett positivt steg för att fåfram underlag för rätt samordningsbeslut.Beslut om investering i trafikanläggningar sker påsamhällsekonomisk grund när det gäller vägar och järnvägar.Olika typer av omlastningspunkter, det vill säga hamnar,flygplatser, stationer, kombiterminaler m m byggs påföretagsekonomisk grund eller utifrån andra kriterier. Detinnebär att investeringar i vägar och järnvägar i vissa fallersätter mer lönsamma investeringar i infartsparkeringar,hamnar eller andra terminaler. Den kommitté som skautarbeta förslag till nationell plan för kommunikationerna iSverige bör analysera om investeringar i s komlastningspunkter kan ske på ett effektivare sätt än vad somsker idag.5. Ett miljömässigt uthålligt transportsystem 5.1 Förnyelsebara bränslenSverige har mycket goda förutsättningar att framställaförnyelsebara drivmedel för fordon.Biobränslekommissionen visade att den tillgängligapotentialen för biobränslen överstiger vår nuvarande bensin-och dieselkonsumtion. Detta även vid ett samtida stort uttagav biobränslen för att ersätta elproduktion med kärnkraft.NUTEK () och KFB(Kommunikations- och forskningsberedningen) genomförett treårigt forskningsprogram för att utveckla tekniken förbioraffinaderier, det vill säga att ur vedråvara framställa bådemotoralkoholer (etanol eller metanol) och andra bränslen förel- och värmeproduktion. Även inom bl.a. EU satsas ocksåstora summor på att utvinna högklassiga oljor ur ved genoms.k. atmosfärisk pyrolys.En introduktion av biobränslen bör ske både genominblandning av i konventionella bränslen (såkallad låginblandning) och genom att utveckla nya motorersom kan drivas med ren alkohol. Låginblandning av störstamöjliga halt som utan modifieringar i befintligamotorer ger en marknad för inhemsk produktioni stor skala. Då skapas också förutsättningar för enintroduktion av fordon med ren alkoholdrift. Motoralkoholär befriad från drivmedelsskatt, om inblandningen är mer . Det innebär att låginblandning av etanol inte ärfullt ut gynnad i skattesystemet. Detta bör åtgärdas genomatt biobränslen helt skattebefrias även vid låginblandningeller att de gynnas på annat sätt.Tydliga mål bör fastställas för att utvecklingen ska drivasi rätt riktning och öka aktörernas möjlighet att arbeta medgod framförhållning. En tydligt mål bör vara att minst hälftenav alla bilar drivs med annat än fossila bränslen. Entydlig strategi för hur detta mål ska nås bör utarbetas.5.2 Den miljövänliga bilenBilismen står för en stor och ökande del avenergiförbrukning och koldioxidutsläpp i världen. Samtidigtsom bilen är det enda tillgängliga färdmedlet för mångamänniskor, främst i glesbygd. Ett flertal åtgärder är docknödvändiga för att få minskade utsläpp. Minskattransportbehov, ökade andelar kollektivtrafik ochbiobränslen är några sådana åtgärder. Förutsättningarna ärockså goda att förbättra energieffektiviteten hos självafordonen. I alla biltillverkande länder pågår nu tekniskutveckling för att försöka minska bilarnasbränsleförbrukning.I har den federala regeringen initierat ett program föratt skynda på utvecklingen av bränslesnåla bilar. Målet är attinom ha utvecklat en bil med nuvarande storlek,prestanda och komfort till ett överkomligt pris, varsbränsleförbrukning är högst en tredjedel av dagens. Dettainnebär ca /mil för en stor familjebil.Detta ska uppnås genom att vidareutveckla ochproduktionsanpassa material och komponenter somutvecklats för bl.a. militära behov. Kompositmaterial förultralätta konstruktioner och komponenter för elektriskadrivsystem har nämnts i det amerikanska initiativet. Denuttalade målsättningen är att därigenom ge amerikanskbilindustri avgörande konkurrensfördelar under hela nästasekel.För att ska kunna hålla jämn takt med övrigabiltillverkande länder är det viktigt med en fortsatt effektivforskning och framtagning av nytänkande inom bilindustrin.Kunskap finns i vårt land hos företag med hög teknologiskerfarenhet. Samarbete bör kunna bli en naturlig hjälp iframtagandet av nya material, konstruktionsidéer ochtillverkningssätt.NUTEK och FOA (), somförfogar över spjutspetsteknik på området, bör få direktiv attutvärdera vilka möjligheter till tekniköverföring som finns.Därefter bör ett samarbetsprojekt med fordonsindustrininledas.Trafik- och () bör i etttilläggsdirektiv ges i uppgift att arbeta fram en svensk planför hur den rena bilen ska bli en verklighet.Även med väl utbyggda kollektivtrafiksystem, kommerbilen vara nödvändig också . Men vi kan däremotinte fortsätta med dagens miljöförstörande motorer.Miljöbilen måste bli en självklarhet i framtidens Europa.Kunskap finns. Samordning och stimulans saknas.5.3 ÅtervinningI förbereder sig bilindustrin för en eventuelllagstiftning om kretloppssystem för bilindustrin. BMW, Fiatoch har inlett ett samarbete föratt återvinna varandras bilar i sina respektive länder. Målet ärca återvinning.Den svenska bilindustrin bör stimuleras till motsvarandeåtgärder. I är grunden redan lagd med nuvarandesystem för skrotning. Men återvinningen måste radikaltförbättras.5.4 Minska bilberoendet i städernaKraftfulla satsningar på kollektivtrafik tillsammans medekonomiska styrmedel är nödvändiga i våra största städer.Köer är ett nederlag för marknadsekonomin och kostarsamhället stora summor. Kraftfulla satsningar påkollektivtrafik tillsammans med ekonomiska styrmedel börvara medel för att minska bilköer i storstäderna.5.5 Skatteväxling för miljönSkatteväxling innebär att skatten på miljöfarlig verksamhethöjs medan skatten på miljövänligare alternativ sänks. Inomtransportsektorn finns behov av att balansera om skatten såatt momsen på kollektivtrafik sänks och avskaffas.Biobränslen bör skattebefrias även vid låginblandning.En skatteväxling på trafikens område bör vidare innebäraen successiv höjning av koldioxidskatten på drivmedel.Trafik- och klimatkommitténs förslag bör enligt Kds meningbeaktas. Totalt sett måste styrmedlen på trafikens områdeleda till kraftigt förbättrad bränsleeffektivitet i helafordonsparken, att alternativa bränsleslag gynnas ochkollektivtrafikens andelar av trafikarbetet ökar på bekostnadav privatbilism. Höjningarna av skatten på transporterna --främst bränslet -- skall motsvaras av en sänkning av skattenpå arbete. Den parlamentariska utredning som har i uppgiftatt lämna förslag till hur en skatteväxling för miljön kanutformas, bör få i uppgift att utredaskatteväxlingsmöjligheterna även på trafikens område.Ett förslag som framkommit i debatten vad gäller attminska trafikens miljöbelastning, är att genomföra enhöjning av bensinskatten kombinerat med en form avbonussystem för dem som kört mindre än riksgenomsnittet.Enligt förslaget skall intäkterna av en större skattehöjningschablonmässigt delas i två delar. Den del som uppkommitgenom näringslivets inköp av drivmedel återförs tillföretagen med lika tilldelning per anställd (eller genom sänktarbetsgivaravgift). Den andra -- och väsentligt större delen --återbetalas till hushållen med lika tilldelning till allamedborgare oberoende av ålder. Den som använder merbensin får betala den fulla kostnaden för sin konsumtion utanatt få högre återbäring än de övriga.Trafik- och klimatkommittén (TOK) bör i etttilläggsdirektiv få i uppdrag att närmare undersökaförutsättningarna för en höjd bensinskatt kombinerat med ettsystem med ekobonus för dem som kört mindre änriksgenomsnittet.5.6 Gång och cykelfrågorEn aktiv cykelpolitik bör främjas då cykeln uppfyllermånga krav på att vara ett bra transportmedel på kortarereseavstånd, och dessutom bidrar till att förbättra folkhälsan.I de städer som särskilt satsat på cykeln, exempelvis Örebrooch , ligger andelen cykeltransporter högre än iövriga städer. Det viktigaste för att öka cyklandet är satsningpå bra cykelstråk och god väghållning. Viktigt är också attgöra det enkelt att ta med cykeln på kollektivatransportmedel som tåg och buss. Bra cykelparkeringar,gärna med övervakning och tak, vid stationer etc kan varabra sätt att underlätta cyklandet.6. Trafiksäkerhet 6.1 Trafiksäkerheten på vägarnaTrafiken skördar ungefär 600 dödsoffer . Till dettaska läggas ett stort antal skadade personer. För att ytterligaresänka olyckstalen gäller det att trafikantens kunskaper ocherfarenheter tas till vara och en ökad dialog mellanmyndigheter och trafikanter uppmuntras.Den nya trafiksäkerhetspolitiken som sätter trafikanten icentrum och där ansvaret för trafiksäkerheten har lagts påVägverket är en god grund för en ökad trafiksäkerhet. Enbartregler och förbud löser inte trafiksäkerhetsproblemen. Attarbeta med attityder och få ökad förståelse för trafikens farorär ett viktigt instrument i det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet.Det stora programmet för att bygga bort de mesttrafikfarliga vägavsnitten måste fullföljas. Enskilda åtgärdersom kan nämnas är att i ökad takt ersätta farligavägbelysningsstolpar med ''krockvänliga'', eftersträvaåtskilda körriktningar på våra större vägar samt måla''trafiksäkra'' vägkantsmarkeringar med vibrationsljud längsmed dessa.6.2 Det kommunala trafiksäkerhetsarbetetI det ekonomiskt kärva läget har många kommuner varittvungna att spara på vägunderhåll vilket ibland har gått utöver trafiksäkerheten. Det är ännu oklart i hur storutsträckning detta skett och vilka konsekvenser det fått.