mot · GI02So250 · 1995-01-25 00:00:00 — Välfärd är inte bara tillgång till bra service och ekonomiskgrundtrygghet. Det är tillgång till vacker och oförstörd natur,möjligheten att leva ett bra liv, där möjligheten att bådeförvärvsarbeta, ha familj och leva ett rikt liv på fritid finns.Att på ett demokratiskt sätt kunna påverka sin livsmiljö ochha lika chanser till utbildning och utveckling oavsettekonomisk bakgrund och handikapp. Att män och kvinnorkan leva på lika villkor.En definition av många på vad välfärd är: ''Att kunnaförsörja sig själv och bidra till att den som inte kan det ändåkan leva ett bra liv. ''InledningSverige har byggt upp ettvälfärdssamhälle, som runt om i världen har framstått sommodell för de länder som velat bygga upp ett jämlikt ochdemokratiskt samhälle.Kännetecknande för en välfärdsstat är ett ekonomiskttrygghetssystem tillgängligt för alla. I vårt land har dethuvudsakligen grundat sig på inkomstbortfallsprincipenvilket accepterats som en enkel och rättvis princip. Dennaförutsätter dock i sin tur ett samhälle med full sysselsättningdär alla medborgare i praktiken har möjlighet att erhålla ettmeningsfullt arbete. Därjämte måste trygghetssystemetnaturligtvis bygga på ett humanistiskt synsätt och på ettdemokratiskt rättighetstänkande där allas lika värde ärutgångspunkten. Den enskilde skall vid sjukdom, handikapp,föräldraledighet och arbetslöshet vara garanterad en rimligersättning. Vård, omsorg, service och utbildning skallerbjudas på lika villkor och med rättvis fördelning.Förvisso har det funnits brister även i vårt samhälle.Låginkomstutredningen visade att en storgrupp människor i vårt samhälle inte hade del av denekonomiska tillväxten. På många håll har omfattandebyråkrati och brist på inflytande och makt från de berördavarit påtaglig i det offentliga systemet. Dåligtresursutnyttjande har på sina håll också kunnat påvisas.Icke desto mindre har framstått som ett land somi hög grad har kommit långt i sina strävanden att erbjuda enallmän välfärd till alla sina invånare, inte bara ett fåtal. Dettahar skett genom en väl utbyggd hälso- och sjukvård, där denförebyggande hälsovården spelat en viktig roll. Just denförebyggande vården har i allmänhet varit gratis och i stortomfattat alla barn. Detta har exempelvis inom barn- ochmödrahälsovården haft en avgörande betydelse. Lågapatientavgifter, högkostnadsskydd och subventioneradeläkemedel har medfört att människor inte av ekonomiskaskäl behövt avstå från sjukvård.En medveten utbildningspolitik har syftat till att ge allabarn och ungdomar en god grundutbildning, oavsettfamiljens ekonomi. Genom rätten till gratisgymnasieutbildning och rätten till studielån/medel påhögskolenivå har även ungdomar från arbetarklassen kunnatskaffa sig högre utbildning.För dem som av olika skäl inte kunnat ta del avgrundskole- eller högre utbildning hardet funnits goda möjligheter att ta igen detta genomexempelvis Komvux och folkhögskolorna.NedskärningarDagens nedskärningar har självklart sin grund i vårt landsstora ekonomiska problem och växande arbetslöshet. Allkraft måste satsas på att skapa nya arbetstillfällen. Ett fortsatthögt budgetunderskott och bibehållen arbetslöshet innebäratt alla försök att bibehålla god service till lägre kostnader ärmotiverade. Men det sätt som dessa nedskärningar harskett på har inte alls kunnat motiveras. 90-taletslåginkomstutredning i form av om Orättvisansansikte där journalisten har intervjuatmänniskor som lever med mycket knappa resurser har visathur hårt utslagningen från arbetslivet drabbar den enskilde.Klasskillnaderna ökar liksom risken att hamna i ett 2/3-samhälle. I takt med att transaktionshastigheten ökar i detekonomiska systemet så får systemfelen allt störregenomslag och blir svårare att bemästra.Arbetet inom den offentliga sektornInom den kommunala sektorn har uppsägningarna avpersonal ökat kraftigt och ställt många, i huvudsak kvinnor,i arbetslöshetskön. Självklart är detta djupt olyckligt för densom blir avskedad. Men det är i lika hög grad olyckligt förde personer som är i behov av service från kommun ochlandsting. På vissa sjukhus i anser exempelvispersonalen inte att man längre är i stånd att ge en anständigvård och behandling till långvarigt sjuka. Den personal somblir uppsagd går oftast ut i ren arbetslöshet eller olika formerav arbetsmarknadsåtgärder. Det finns tyvärr rikliga exempelpå att personal som haft fasta tjänster fått sluta, för att korttid därefter kallas in och utföra i stort sett samma jobb mendå som tillfälligt anställda!Vänsterpartiet föreslår att ekonomiska medel anvisas tillkommuner och landsting för att undvika ytterligareuppsägningar. föreslår ävenförsöksverksamhet med förkortad arbetstid. I en särskildmotion har vi utvecklat detta ytterligare. Därigenom kanpersonal få stanna inom ordinarie arbetsuppgifter.PrivatiseringDen borgerliga regeringen genomdrev privatiseringar i storskala inom stora delar av den offentliga sektorn. Inom skolaoch sjukvård har en mängd privatiseringsprojekt satts i sjön.De få utvärderingar som gjorts pekar på ökadekostnader, uttunning av kvalitén och tendenser till störreojämlikhet. Från sida ser vi nu fram emot enavveckling av de mest stötande privatiseringarna och köpa-säljmodellerna. vill vi dock framhålla att det vorevärdefullt om man kunde göra en grundlig utvärdering av desociala experiment som inletts . Dettainte minst för att förhindra att misstag upprepas och för att iframtiden kunna föra förnyelsedebatten på ett sakligt plan.SocialtjänstenSocialtjänsten är det yttersta skyddsnätet för individen sompasserat det generella trygghetssystemet. När arbetslöshetenstiger, sjukersättning och arbetslöshetsersättning minskar, dåökar antalet människor som blir beroende av socialbidrag.Trycket på ökar.Socialtjänstlagen som infördes innebar ett viktigtnytänkande på det sociala området. Egentligen hade dettanytänkande i praktiken redan börjat tillämpas under 70-talet.För många socialarbetare hade det tidigt stått klart attsocialtjänsten för att lyckas måste bygga på en tilltro till denenskilda människan och dennas egna intresse för förändring.Den omtanke om missbrukaren, eller barnet som far illa, somfanns i den gamla nykterhetsvårdslagen, barnavårdslageneller sociallagen skymdes kraftigt av kraven på kontroll ochförmynderi. Socialtjänstlagen bekräftade denna utvecklingmed sin betoning av hjälp till självhjälp och respekt för denenskilda.Allt eftersom socialtjänstlagen nu varit i bruk under drygt10 år har förvisso brister i densamma blivit uppenbara. Detär en ramlag som inte klart anger vad den enskildamänniskan har rätt att kräva. Den uttalar rätten till ''skäliglevnadsnivå'', utan att fastställa var denna nivå ligger. I enskrift från och samhälle''Ramlagar i förvaltningspolitiken'' har forskaren , fil. dr. i rättssociologi, granskat socialtjänstlagen.Han konstaterar där att de oprecisa bestämmelserna kanstrida mot andra lagar och lämnar stort utrymme förgodtycke. I knappa tider väljer kommunerna att tolka lagenrestriktivt. Resultatet blir att många beslut överklagas ochgår till domstol. I vissa kommuner har godtycket gått så långtatt klienterna nödgats organisera sig för att försvara sinintegritet, vilket måste anses mycket anmärkningsvärt.En annan brist som uppstår utifrån att socialtjänstlagen ären ramlag är att beslut i enskilda ärenden enligt SOL i höggrad blir föremål för detaljbeslut. Man kan jämföra medhälso- och sjukvårdslagen där ytterst få enskilda ärendenföredras på sjukvårdsstyrelsens sammanträden. Kommunaltanställda tjänstemän har inte delegation att besluta omrelativt blygsamma bidrag som avviker från riktlinjer. Dettakan ställas i relation till läkares rätt att besluta om relativtkostsamma operationer eller ingrepp.Fram till föreskrev 4 § socialtjänstlagenatt det i varje kommun skall finnas en kommunens uppgifter inom . Isamband med Ädelreformen avskaffades den bestämmelsen.Dels har kommunen rätt till fri nämndorganisation, dels rätttill fri namngivning! Det innebär att den eller de nämndersom har skyldighet att betala bistånd enligt 6 § SOL kan haolika namn: distriktsnämnd, barn- och ungdomsnämnd,områdesstyrelse o.s.v. Självklart skapar detta viss förvirringoch rättsosäkerhet hos allmänheten. I lagen anges att det ärsocialnämndens uppgift att fatta beslut om bistånd. Dettaförbiseende bör åtgärdas.Socialtjänstkommitténs majoritet har i sitt arbete föreslagitenhetliga normer för socialbidragen, så kallad riksnorm.Detta är helt i linje med vad har drivit sedanlänge och varmt vill tillstyrka.I övrigt kommer kommittén med en rad goda förslag tillförändringar av socialtjänstlagen. Förslag som en majoritetav , och Socialdemokrater ställt sigbakom. Det är ökat skydd för barn, det är förslag om åtgärderbeträffande vistelsebegreppet, det gäller förslag för etttydligare myndighetsbegrepp m.m. förväntarsig att regeringen lägger en proposition på dettabetänkande.Socialtjänsten har på en del håll lagt ut en del av sinauppgifter på entreprenad. Visst går det att delegera uppgifter,men det bör klart slås fast att inte någon form avmyndighetsutövning får förekomma på entreprenad.Exempelvis är det klart olämpligt att lägga utvårdnadsutredningar.PrioriteringGallupundersökningar visar att en klar majoritet avsvenska folket är beredd att betala relativt hög skatt om manvet att det därigenom går att bibehålla bra äldreomsorg, braskola, barnomsorg o.s.v. Enligt vår mening bör man ocksåtolka det senaste valet till på detta sätt. Folk hadetröttnat på det nyliberala systemskiftet och ville ha enåtergång till den svenska välfärdsmodellen. Dennaviljeyttring måste politiker respektera!VDN-märkt välfärdVänsterpartiet vill också garantera rätt till kvalitet när detgäller tjänster, omvårdnad och vård. Kvalitetssäkring,kvalitetskontroll och utarbetande av kvalitetsnormer för attfå fram en VDN-märkning måste därför bli ett arbete somregeringen prioriterar.Köp- och säljprincipen bygger på tillgång och efterfrågan.Människor har dock inte en fri marknad att välja på. Dennabegränsas av geografiskt läge, typ av vara (vissa varor köperman bara en gång t.ex. hjärtbyte, barnomsorg fler ggr.) samtsvårigheter att få tillräcklig kunskap om alternativa varor.Vidare är det oftast en alltför stor tidsförskjutning mellan köpoch ev. uttryck för missnöje med köpet. En kvalitetsmässigtdålig vara kan alltså säljas länge innan man upptäckerbristerna (en köpt höftled kan bli dålig ). Detta kanresultera i felaktiga bedömningar, ibland med allvarligakonsekvenser för köparen.Det behövs riktade undersökningar till brukarna av typenkäter och djupintervjuer samt statistiska analyser för attundvika misstag.I olika vårdorganisationer måste en kontinuerligdiskussion om mål, medel och produkt föras på enprofessionell nivå. Denna diskussion borde vara oberoendeav ekonomiska hänsyn. Helst borde den också varaprestigefri och föras i en öppen dialog.Kontrollfunktion av utomstående fackmän som fritt kansätta upp riktlinjer för hur en vara skall se ut, kvalitén etc.måste finnas. Detta skall ske utifrån yrkesmässigakunskaper. Här skall även de politiska målen formuleras ochstämmas av mot den faktiska tjänsten. Vidare skall det finnaskanaler mellan brukaren och kontrollant.Vi befinner oss nu i ett läge när håller påatt läggas ut på regionala kontor. Målet för en sådandecentralisering måste vara att tillsynen/kontrollfunktionerna kommer närmare användarna ochproducenterna, med en överblick av vad som är bra och vadsom är dåligt i de lokala välfärdssystemen.Det finns också ett stort behov från dem som behöver anlitasocialtjänsten att ha en neutral objektiv instans att kunnavända sig till innan det behöver gå så långt att denhjälpsökande känner sig tvingad att gå till länsrätten för attsöka sin rätt. En början vore att på de regionala kontorentillhandahålla en juridisk kompetens, en ''allmänhetensombudsman'', där de hjälpbehövande kunde få sakliginformation om möjligheter, rättigheter och skyldigheter.Om en rättighetslagstiftning skall kunna införas somsäkrar människors rätt till vård, omvårdnad och annansamhällsservice förutsättes kvalitetskontroller.VälfärdsforskningVälfärdssektorn är en del av tjänstesektorn som arbetarmed kunskap, kompetens, kvalitet och service som mål ochmedel. I så måtto kan den sägas vara en framtidsbransch,även om en del krafter tycks tagit som sin uppgift att raseradensamma till förmån för en återgång till ett primitivtklassamhälle. vill se att välfärdssamhälletförsvaras och utvecklas. Då krävs också en ständig förnyelseoch kunskapsutveckling. Den forskning som bedrivs påområdet kan tillföra ny kunskap och nya metoder som kanbli till nytta för samhällets utveckling. Vi vill därför här lyftafram ett konkret exempel som vi tycker förtjänar stöd ochuppmärksamhet från statsmakternas sida. Det är kommuner,landsting och andra aktörer i ochVästmanland som tagit initiativ till ett Centrum förvälfärdsforskning. Man har också långt framskridna planerpå att även bilda ett Internationellt centrum förvälfärdsforskning.Utgångspunkten för arbetet vid centret är till en början åttakärnidéer. Eftersom de är framåtsyftande och nydanande såvill vi nämna dem här:1. Förhållanden (mekanismer och faktorer) som är avgrundläggande betydelse för utvecklingen avvälfärdssamhällen.2. Välfärd för yngre och äldre minoriteter.3. Ekologiska och biologiska förutsättningar för en högkvalitet av mänskligt liv.4. Arbetets betydelse för att bygga ett välfärdssamhälle.5. Betydelsen av människors delaktighet och demokratisktinflytande för att skapa ett välfärdssamhälle.6. De intellektuellas roll vid byggandet avvälfärdssamhället.7. Konstens roll för utvecklingen av välfärdssamhället.8. Välfärdssamhällets etiska frågor.Som synes frågor som även börjar tränga sig på i detpolitiska livet och som kanske ligger påriksdagens bord. Vi tycker det är bra med initiativ somkommer underifrån och utifrån och hoppas att regeringenhittar former för att stötta projektet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en utvärdering angåendeprivatiseringens kostnader och effekter på den offentligasektorn bör göras,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att socialtjänstlagen böromarbetas till en rättighetslag,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en riksnorm för socialbidragbör införas i enlighet med framlagt förslag frånSocialtjänstkommittén,4. att hos regeringen begär förslag tillgenomförandet av betänkanden(SOU 1993:30 och SOU 1994:139) enligt vad i motionenanförts om barns rätt, myndighetsbegreppet, system förersättningar mellan kommuner etc.,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjliga system förkvalitetskontroller och kvalitetssäkringar,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ''allmänhetensombudsman'' vid regionala kontor,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stöd till forskning påvälfärdsområdet.