mot · GI02Ub380 · 1995-01-25 00:00:00 — Friskolans roll i det allmänna skolväsendet Det allmänna skolväsendet förändras ständigt. Nyakunskaper och färdigheter måste delges eleverna i takt medsamtidens och framtidens krav. Allt fler skolor söker nu sinegen profil vid sidan av de ''eviga baskunskaperna'' iverksamheten. Många skolor drivs dessutom som friståendeskolor.De fristående skolornas betydelse skall naturligtvis inteöverdrivas. En mycket liten del av eleverna studerar i sådanaskolor. Men ur en aspekt har de fristående skolorna en viktigfunktion i skolväsendet; de utgör ett viktigt inslag i denöppenhet och valfrihet som kännetecknar stora delarav skolväsendet.Många friskolor har startats utifrån en kritik av det gängseskolsystemet. Initiativtagarna till friskolorna har tvingatsbearbeta sin kritik i en skapande process; de har tillSkolverket fått lämna över sina förslag på hur utbildningenskall bedrivas. Många av dem har också inlett denmödosamma vardagliga verksamheten, och av grundskoleeleverna studerar på friskolor.Reformen om fristående skolor var mycket omstridd iriksdagen. Inför den framtida parlamentariska behandlingenav de fristående skolorna är det därför viktigt att en bredenighet kan uppnås om statsmakternas framtida förhållandetill dessa skolor.Regeringen bör därför ta initiativ som underlättar en sådanlångsiktig enighet. Verkligheten på skolans område ser i dagannorlunda ut än när beslutade omfriskolereformen. Valfriheten mellan olika skolor äretablerad och uppskattad, behovet av flera aktörer, avnyfikenhet och av nya pedagogiska landvinningar är ännumera akut än . Antalet eleverkommer dessutom att öka -- fler skolor,klassrum och lärare behövs. I det sammanhanget ärfriskolorna ett värdefullt tillskott.Regeringen bör bygga den parlamentariska enighetenkring bl.a. följande utgångspunkter:1. Slå vakt om den sammanhållna skolan! Fristående ochvanliga skolor betalas med samma skattepengar och skallfungera efter samma grundläggande ramvillkor.2. Överväg ett nytt bidragssystem. Fristående skolor skallses som en skola vilken som helst. Dagens organisation, därde fristående skolorna har en viss procent av den kommunalaskolans resurser, bör avvecklas till förmån för en ordning därskolorna har lika villkor.3. bör vara tillståndsmyndighet för alla skolori detta sammanhang. Oavsett huvudman för skolan skall detkrävas en granskning och ett tillstånd av för attfå bedriva undervisning. När tillståndet är givet kan ocksåbasbidraget betalas ut till skolan.4. Fristående skolor och kommunala skolor behandlas olika vad gäller rätten till momsavdrag. Skolorna börlikställas även på detta område. Alternativet är att ett antalskolor tvingas att ta ut höga och möjligen diskriminerandeavgifter av föräldrarna.5. De skolor som drivs som aktiebolag bör ha ett särskiltreglemente som begränsar utdelning och ägaruttag. Gränsenbör gå vid bankränta och en viss riskpremie. De likavillkoren för start- och basbidrag, som föreslås i dennamotion, förutsätter att inga aktieägare berikar sig på sittägarengagemang i den grundläggande skolan.6. Skolorna skall inte vara för små. måstedärför skärpa tillämpningen av lagens förbud mothemundervisning.Att olika huvudmän ges möjlighet att driva skolor inomden sammanhållna skolans ram är något i grunden positivtför medborgarna. På statens ansvar faller att nu forma ettmodernt regelsystem för skolverksamheten. Utvärdering,kontroll, finansiering och det allmänna regelverket börutformas på ett sådant sätt att godkända skolor kan arbetaefter helt lika villkor och möjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statsmaktens framtida förhållande tillfristående skolor.