mot · GI02U232 · 1995-01-25 00:00:00 — Och det är därför detär så beklagligt att vi nu tvingats, temporärt, gå emot dettamål.Att vårt bistånd inte kan få vara opåverkat av Sverigesekonomiska utveckling är ofrånkomligt. Sambandet finnsockså helt automatiskt. Kopplingen till BNI gör biståndetsstorlek direkt beroende av hur det går för Sverigeekonomiskt. Att därutöver reducera biståndet medhänvisning till statsfinansiella problem är svårare attmotivera. Budgetunderskottet avspeglar inte helt hur det gårekonomiskt för som nation. Det är mer ett uttryckför att vi kostar på oss mer i form av service och bidrag änvi är beredda att betala skattevägen. Att detta faktum skallvara ett motiv för att dra ned biståndet till de verkligt fattigaär inte självklart.Under 1970-talets ekonomiska kris lyckades de dåvarandecenterledda regeringarna upprätthålla 1%-målet trots storapåfrestningar på statsfinanserna. Det var först närsocialdemokraterna återkom i regeringsställning somförsöken att på olika sätt gå ifrån eller kringgå 1%-måletbörjade. När regeringen tillträdde var ambitionen återatt, trots krisen, upprätthålla 1%-målet -- en ståndpunkt medstark förankring i tre av de fyra regeringspartierna. 1993 med socialdemokraterna gick intedetta längre, och en nedskärning med 1,5 miljarder kronorkom till stånd. Det slogs klart fast att 1%-målet skulleåterupprättas så snart det är ekonomiskt möjligt.Förutom effekterna av den direkta nedskärningen harbiståndsmottagarna också fått ta konsekvenserna av kronansminskade internationella köpkraft. Den totala reduktionen avdet svenska biståndet måste bedömas motsvara 4--5miljarder kronor. Mot den bakgrunden, och mot bakgrund avden allmänna ekonomiska återhämtningen, som också fårbetydelse för statsfinanserna, är det mycket beklagligt att densocialdemokratiska regeringen vill fortsätta att skära nedbiståndet så väl mätt i köpkraft som i andel av BNI. Detta ärallvarligt, både med hänsyn till konsekvenserna för desvenska biståndsinsatserna och med hänsyn till vårtrovärdighet när vi vill försöka få andra länder att ta ett störreansvar för de globala utvecklingsproblemen.Under om miljö och utvecklinglovade de rika länderna högtidligt att stödja de fattiga i derassträvanden att komma tillrätta med sina miljöproblem, ochatt detta skulle ske med nya resurser. Regeringens förslag ärett svek mot dessa utfästelser, och gör det inte heller möjligtför oss att kräva ett bättre uppträdande av andra. Inte hellerkommer vi att kunna leva upp till de mål som slogs fast iKairokonferensen om befolkning och utveckling 1994.Vi ser det inte som möjligt att under det kommandebudgetåret ta något större steg tillbaka till 1%-målet. Viföreslår därför att det samlade biståndsanslaget Littera C försupp med 17 vilket innebär en ökning med 300 miljoner kronori förhållande till regeringens förslag.AsylkostnaderUtöver frysningen av biståndsmedlen på nuvarandenominella nivå så föreslår regeringen en ytterligareurholkning av det svenska biståndet genom att belastabiståndsanslagen med ytterligare för atttäcka asylkostnader i . Detta förfarande finner vi heltoacceptabelt. Det finns inga motiv för att de fattigaste ochmest utsatta människorna i andra länder skall vara med ochbetala det svenska budgetunderskottet.Centern anser att de totala kostnaderna förflyktingmottagandet kan minskas med i storleksordningen300 genom en effektivare asylprocess. (Secenterns motion ang. )AnslagsstrukturenCentern har länge kritiserat den dominerande rolllandprogrammen haft i biståndsanslagens uppbyggnad. Dethar lett till att den biståndspolitiska debatten och debiståndspolitiska prioriteringarna alltför mycket har handlatom vilka länder vi skulle hjälpa, och allt för lite om vilkaglobala problem vi vill medverka till att lösa. En givenbiståndsnivå i ett visst land har lätt kommit att uppfattas somen rättighet för det landet, och en sänkning som en ovänlighandling från svensk sida.Enligt vår uppfattning bör tonvikten ibiståndsprioriteringarna ligga i vilka problem vi vill försökalösa, och landvalet får bli beroende av var problemenuppträder och var vi har de bästa förutsättningarna att göraen insats. Vi har i konsekvens med detta förordat en meraämnesinriktad uppdelning av anslagen. Under denföregående regeringen togs vissa steg i den riktningen, mendet ledde inte till någon konsekvent omläggning.Vi föreslår för framtiden en anslagsstruktur byggd påanslagens ämnesvisa ändamål. Ur dessa anslag får sedanmedel tas i anspråk för att skapa landprogram för olikaländer. Genom ett sådant dubbelt system med anslag ochprogram får politiker och allmänhet en betydligt bättre insyni hur resurserna fördelas både ämnesmässigt och geografiskt.Den uppbyggnad av den nya biståndsmyndigheten som nudiskuteras skulle stämma väl överens med en sådananslagsmodell.AnslagsförändringarI linje med vad som anförs kommer vi inte att föreslå någraförändringar av de landvisa anslagen utan riktarförstärkningarna i förhållande till regeringsförslaget till merämnesinriktade anslag.Den nedskärning, också i löpande penningvärde, av detsvenska stödet till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet(C1.1) som regeringen förordar finner vi oacceptabel ochhelt i strid med ambitionerna att stärka FN-systemets roll iutvecklingsarbetet. Vi föreslår därför en förstärkning medsammanlagt 88 miljoner, varav 20 miljoner till FN:sUtvecklingsprogram UNDP, 15 miljoner till FN:s BarnfondUNICEF, 27 miljoner till VärldslivsmedelsprogrammetWFP, 10 miljoner till Flyktingkommissarien 7,miljoner till Internationella Handelscentret ITC, som skallstödja handelsintressen och 9 miljoner till FN:snarkotikabekämpning. I fråga om övrigt multilateraltsamarbete (C 1.3) föreslår vi en uppräkning av anslaget förmiljöinsatser med 7,5 miljoner och tillFamiljeplaneringsfederationen IPPF med 27 miljoner. Detsenare är särskilt angeläget med hänsyn till resultatet avKairokonferensen.Det enda geografiskt destinerade anslag där vi föreslår enutfyllnad gäller regionala insatser i . Den drastiskanedskärning regeringen föreslår av stödet till denekonomiska samarbetsorganisationen i , SADC,är omotiverad. Visserligen har apartheidsystemet avvecklats,men det gör å andra sidan att SADC har en nyckelroll närdet gäller att integrera i den regionala ekonominpå ett sätt som främjar övriga länders utveckling på bästamöjliga sätt. Vi föreslår därför en uppräkning med 100miljoner i förhållande till regeringens förslag.Däremot noterar vi med tillfredsställelse den förstärkningav anslaget för och som regeringenföreslår. För att säkerställa fredsprocessen är det viktigt atten ekonomisk och social utveckling kan komma till stånd såsnart som möjligt. Utländskt bistånd är nödvändigt och detär viktigt att tar sin del av ansvaret. Vi anser attregeringens anslagsförslag på denna punkt är godtagbart.Arbetet för att främja demokrati, mänskliga rättigheter ochkonfliktlösning är viktigare . Det är inte rimligtatt den svenska ambitionsnivån skulle sänkas på dessaområden. Snarare behövs en höjning. Vi föreslår enuppräkning i förhållande till budgetförslaget med 47,5miljoner.Miljön är ett annat område där behovet av insatser bara bliralltmer påträngande. Därför är regeringens föreslagnanedskärningar av anslaget för miljöinsatser oacceptabelt. Viföreslår en uppräkning med 80 miljoner.Forskningssamarbetet är betydelsefullt för att underlätta författigare länder att ta del av den tekniska och vetenskapligautvecklingen. Detta är i sin tur avgörande för en utvecklingpå mer lika villkor med rikare länder. måsteockså få möjlighet att ta fram utvecklingsmodeller utifrånsina egna förutsättningar. Vi föreslår därför en uppräkning avanslaget för forskningssamarbete med 25 miljoner iförhållande till regeringsförslaget.Enskilda organisationer har ofta bättre förutsättningar änstatliga organ att nå ut med ett lokalt inriktat bistånd. Genomatt samarbeta med organisationer i mottagarländerna främjarde en pluralistisk utveckling. Insamlings- ochinformationsverksamheten i bidrar till att ökakunskapen och medvetenheten om internationellautvecklingsproblem. Det är därför viktigt att utnyttja deenskilda organisationernas möjligheter och vilja till insatserså långt det är möjligt. Det finns ingen anledning att minskaambitionsnivån härvidlag, och vi föreslår en förstärkning iförhållande till budgetförslaget med 225 miljoner.Anslaget Särskilda program finansierar bl.a. insatser förfamiljeplanering, reproduktiv hälsa liksom genderfrågor.Kairokonferensen om befolkning och utveckling har riktatuppmärksamheten på betydelsen av dessa frågor.Kvinnokonferensen i kommer med säkerhet atttillföra nya erfarenheter om kvinnornas roll iutvecklingsprocessen. Det är viktigt att kanupprätthålla en hög ambitionsnivå i dessa frågor. Vi föreslårdärför en förstärkning av anslaget i förhållande tillregeringens förslag med 100 miljoner kronor.Anslaget Ekonomiska reformer och skuldlättnadinnehåller bl.a. resurser för betalningsbalansstöd ochimportstöd. Vi har i tidigare motioner påpekat att vi ärtveksamma till denna biståndsform. Dessa stödformerinnebär tämligen villkorslösa tillskott till mottagarländernasstatsbudgetar. Det är svårt att bedöma vilken sorts utvecklingbiståndet stöder. Stödet är dessutom svårt att styra mot debiståndspolitiska målen som är uppställda av . Vi anser att importstödet bör minskas och frigjordamedel omfördelas till områden som har en merutvecklingsinriktad karaktär. Vi föreslår nu en minskning avanslaget med för att finansieraförstärkningar på andra områden. Vi vill framhålla attnedskärningen inte skall gå ut över insatser förskuldlättnader.Med hänvisning till vad i motionen anförts omasylkostnader yrkar avslag på regeringens begäranatt höja avräkningen från biståndsbudgeten med ytterligare300 . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handelssituation,behovet av kompletterande förhandlingar efter det senasteGATT-avtalet samt roll,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om EU:s handelspolitik gentemottredje världen,13. att hos regeringen begär en årlig rapport omVärldsbanksgruppen och IMF, i enlighet med vad somanförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att frigöra det svenska biståndetfrån anknytningen till strukturanpassningsprogrammen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat stöd tilllandsbygdsutveckling,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till anpassad teknik,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till institutioner ochorganisationer i för idéutveckling inom biståndet,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekologiska hänsyn som grund förbiståndet,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om demokratiutveckling,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnors roll i biståndet,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om demokratistöd till svenska partier,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samarbetet inom EU,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslagsstruktur ochprioriteringsgrunder i biståndet,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om enprocentsmålet,15. att beslutar att till C 1. Bidrag tillinternationella biståndsprogram anslå ,16. att beslutar att till C 2. Utvecklingssamarbetegenom den nya myndigheten anslå ,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de anslagna medlens närmarefördelning,18. att avslår regeringens begäran om att höjaavräkningen från biståndsanslagen med ytterligare för ökade asylkostnader.