ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02T402 · 1995-01-25 00:00:00 — Motorcykeln utgör en olycksrisk i trafiken som inte ärobetydlig. Glädjande är att olycksfallsfrekvensen har varitdalande under ett antal år.I trafiken kan det vara svårt att avgöra vaddet är för typ av fordon som närmar sig, exempelvis vid utfartfrån anslutande väg eller vid omkörningar. Det är extra svårtnär man i backspegeln skall avgöra vilken typ av fordon somnärmar sig. Det är också speciellt svårt i mörker eller vidnedsatt sikt.Med annat ljus än vitt sken framåt, förslagsvis gult, skulleman snabbt kunna avgöra om det handlar om ettsnabbgående fordon, t.ex. en motorcykel. Gult ljus skiljerockså ut mopeder som inte får framföras med högre hastighetän /timme, från motorcyklarna.För att ytterligare få en säkrare trafikmiljö för bådemotorcyklister och andra trafikanter bör man ändra ifordonskungörelsen. I och med engagemang iEuropeiska gemenskapen krävs också att frågan tas upp idessa sammanhang.Reglerna om vitt eller gult strålkastarsken framtill påfordon ligger i linje med reglerna enligt EES/EU-avtalen pådetta område. (Rådets direktiv av --76/756/EEG.) Antalet fordon som använder gultstrålkastarljus framtill är relativt litet i jämförtmed t.ex. och där det är betydligtvanligare.Inom området finns inte enligt vad som är käntnågra speciella forskningsrapporter eller annat liknandematerial som behandlar denna fråga.Därför torde det vara av intresse att utreda frågan samt attgöra en förfrågan i EG-sammanhang om andramedlemsländers intresse av denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förfrågan till EU angåendestrålkastarljus på motorcyklar,2. att hos regeringen begär en utredning av fråganom gult strålkastarljus på motorcyklar.
mot · GI02T403 · 1995-01-25 00:00:00 — Till ett demokratiskt väl fungerande samhälle hör att lagaroch regler skall vara så utformade att de efterlevs av folket.Lagstiftaren måste ta hänsyn till medborgarnasrättsmedvetande och deras möjligheter att efterleva stiftadelagar. Därför krävs att lagar och förordningar är klara ochkonsekventa. Inte minst i de yngre tonåren när lagar ochregler ofta upplevs som många och när träningen att efterlevadem är krävande betyder klara och väl utformade lagarmycket för att laglydnanden skall efterlevas.I de yngre tonåren är behovet av goda kamratrelationer ochbehovet av att tillhöra en grupp viktig. Inte minst viktigt ärgoda relationer till klasskamraterna. Att ha sammarättigheter som sina klasskamrater är betydelsefullt, att intebli ställd vid sidan.I körkortslagen (1977:477), 3 §, stadgas att ''moped fårföras endast av den som har fyllt ''.Den som fyller sent skall vänta med attframföra moped trots att vederbörande kan vara väl så vuxenoch ansvarskännande som den kamrat som fyller tidigtpå året.Lagstiftaren har inte tagit någon som helst hänsyn tilltonåringens behov av att ha samma rättigheter som sinaklasskamrater. Lagen upplevs som stelbent och orättvis. Detinnebär att lagen ofta överträds och att allt för många körmoped innan de fyllt 15 år.Laglydnaden blir lidande. Tonåringen känner sig illabehandlad och får ingen känsla för att lagar är till för attefterlevas. Träningen i att efterleva samhällets lagar ochregler blir eftersatt. Enbart för att lagen inte träffarungdomarnas rättsmedvetande.Att mjuka upp lagen och tillåta att moped får framföras detkalenderår som vederbörande fyller känns angelägen.Det skulle skapa en positiv syn på lagstiftningen inte minsthos de ungdomar som fyller sent på året.Regeringen bör därför komma med förslag till ändring av3 § i körkortslagen så att moped får föras fr.o.m. detkalenderår man fyller . Detta bör som sinmening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring av körkortslagen att moped skall få föras fr.o.m. detkalenderår föraren fyller .
mot · GI02T404 · 1995-01-25 00:00:00 — Åldersgränsen för förande av moped I körkortslagen 1977:477, 3§ sägs att moped får föras endast av den som fyllt 15 år.Många har påtalat att detta bör ändras så att moped fårföras av den som fyller 15 år.I tonåren håller ungdomar ihop och ägnar sig ofta åtgemensamma intressen. Det är ofta klasskamrater som hållersamman. De ungdomar som är födda gynnasnu av lagen, att kunna föra moped , medan de som är födda under senaredelen av året missgynnas. Detta ställer till problem förungdomarna och föräldrarna att efterleva lagen.Någon större skillnad beträffande kunskap är det inteberoende på när ungdomarna är födda. Det är merkopplat till individen. Alla som fyller l5 år går somregel i samma klass i skolan och bedöms kunna ta emotsamma kunskapsutbud.Det är en viktig händelse för både ''barnet'' och förälderndet år när ''mopedåldern'' inträffar. För många är det enlättnad att själv med mopedens hjälp kunna förflytta sigmellan hemmet och olika aktiviteter istället för att föräldrarska skjutsa. Det skulle underlätta för fler parter om gränsenför att föra moped ändrades till att gälla från det årvederbörande fyller . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändrad åldersgräns för att få köramoped.
mot · GI02T405 · 1995-01-25 00:00:00 — Från gäller att personer som vill arbetasom taxiförare skall ansöka om en särskild taxilegitimation.För att erhålla legitimationen krävs godkändvandelsprövning samt ett godkänt kunskapstest.Vandelsprövning enligt den förändrade yrkestrafiklagenprövas av länsstyrelsen.Länsstyrelsens beslut ifråga om förarlegitimation enligtyrkestrafiklagen och om återkallelse av sådan legitimationöverklagas hos länsrätten.I ett par uppmärksammade fall har länsrätten vidöverklagande av beslut ändrat beslutet tillförmån för den klagande.I ett fall nekade taxiförarlegitimation till enperson som dömts för misshandel, ofredande och olagavapeninnehav. Mannen har även dömts för ofredande,hemfridsbrott, olaga hot och skadegörelse. Tiden för brottenligger två respektive före besvärshanteringen ilänsrätten. Det måste anses vara från det attbrotten begåtts för att man ska kunna bortse ifrån det. Avdomskälet framgår att länsrätten i sin prövning ansåg attdessa brott och den gångna tiden sedan brotten begåtts inteskulle utgöra hinder för att bevilja förarlegitimation.Denna hantering i länsrätten äventyrar syftet med denändring som gjordes av yrkestrafiklagen.För att skapa praxis som står i överensstämmelse mednämnda lag och dess intentioner är det oerhört angeläget attlänsstyrelsen ges möjlighet att överklaga länsrättens beslut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätt till besvär överlänsrättens domar och beslut fattade med stöd avyrkestrafiklagen.
mot · GI02T407 · 1995-01-25 00:00:00 — Första hjälpen i körkortsutbildningen Vid många trafikolyckor är de omedelbara skadelindrandeåtgärderna och omhändertagandet av livsavgörandebetydelse. En skada kan vid ovarsam eller okunnigbehandling förvärras avsevärt. Ökade kunskaper hos ossmedborgare skulle kunna minska riskerna att skadademedmänniskors tillstånd förvärras i väntan på kvalificeradhjälp.Våra grundskoleelever får viss grundläggandesjukvårdsutbildning i ämnet Idrott och hälsa. Kursplanenanger att första hjälpen vid olycksfall bör ingå som moment.De allra flesta ungdomar tar körkort. I samband därmed fåreleven utbildning i åtgärder vid olycka samt ''förstahjälpen''. Eleven skall vid avslutad utbildning dock endastkunna redogöra för åtgärder vid trafikolycka samt med hjälpav bild beskriva de elementära åtgärderna vid svårkroppsskada enligt ABC-metoden.För att öka kunskapen om lämpliga åtgärder vidtrafikolyckor bör förstahjälpen-momentet förstärkas isamband med den vanliga körkortsutbildningen. Förtaxiförare gäller att de ska ha erforderliga kunskaper attkunna ge den elementära första hjälpen. Detta borde ävengälla för den grundläggande körkortsutbildningen.Den kunskap som våra ungdomar får i kanförstärkas i samband med körkortsutbildning och bli för vårtsamhälle en värdefull tillgång vid olyckor och katastrofer.I körkortslagens bestämmelser avseende förarprov bör ingåkravet att kunna ge den elementära första hjälpen vid olycka. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning i första hjälpen som ettmoment i körkortsutbildningen.
mot · GI02T408 · 1995-01-25 00:00:00 — Genom kommunala beslut är det vanligt att det finnsförbud mot att köra fordonsmotorer på tomgång, i de flestafall tidsbegränsat till en minut. Diskussioner har förekommitom det berättigade i sådana förbud och denna ganskatekniska fråga behandlas i ett antal kommunala organ. Det ärdock uppenbart att miljöskälen fortfarande överväger för attha ett tomgångsförbud.Om tekniska skäl skulle överväga för en ändring är detlämpligt att sådana utredningar görs och beslut fattas påstatlig nivå. Det är vidare praktiskt för en bilförare atttomgångsbesluten görs generella över hela landet, så attföraren inte skall behöva hålla sig informerad om besluten iden aktuella kommunen. Därför bör lagstiftningen ändras såatt nationellt beslut reglerar frågan om tomgångskörning.Gällande förbud efterlevs ibland dåligt på grund av att detär svårt att beivra då en bil står på tomgång utan förare ibilen. Reglerna bör ändras så att överträdelser i praktikenlättare kan beivras. Lämpligt är då att införa ägaransvar påliknade sätt som vid felparkering. Det bör också övervägasvilken roll de kommunala trafikvakterna skall ha isammanhanget. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av ett nationellt förbudmot tomgångskörning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade möjligheter att beivraöverträdelser av tomgångsförbudet.
mot · GI02T409 · 1995-01-25 00:00:00 — har i internationell jämförelse hög trafiksäkerhet.Antalet dödade och skadade i trafiken har under de senasteåren minskat. Ett nationellt trafiksäkerhetsprogram harutarbetats av , och där 18 problem utpekats och prioriterats.Länsstyrelserna samordnar trafiksäkerhetsarbetet i länen.Skolans insatser för att ge barn och ungdom godtrafikkunskap är mycket viktig. Information till invandrareom svensk trafik och trafiksäkerhet har på lokal nivåpåbörjats i . Erfarenheterna därifrån börspridas till andra län.För att ytterligare minska antalet trafikolyckor måstefortsatta insatser göras för att påverka människors attitydertill trafiksäkerhet.Det är också viktigt att kontinuerligt kontrollera denenskilda fordonsförarens syn och körförmåga.Obligatorisk kontroll av syn och körkunskaper skulle ledatill ökad trafiksäkerhet. Lämplig tidpunkt för sådanakontroller kan första gången vara ochdärefter vid körkortsförnyelse. Synkontroll kan ske hoslegitimerad optiker, körprov hos lokal trafikskola på denenskildes bekostnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för ökad trafiksäkerhet.
mot · GI02T410 · 1995-01-25 00:00:00 — Den återkommande besiktningen av bilar ochmotorcyklar sker efter sista siffran iregistreringsnumret, som anger vilken månad besiktningenska ske. Detta ger en jämn spridning över året och ser till attfordonen verkligen besiktigas varje tolvmånadersperiod. Förvissa kategorier av fordon är dock dagens system intelämpligt.Praktiskt taget alla ägare till motorcyklar ställer undanfordonet över vintern. En stor del av dem ställer dessutomav fordonet, så att de inte betalar skatt ellerförsäkring för motorcykeln. Många väljer dock av olika skälatt inte göra det. De ekonomiska vinsterna uppfattas intemotsvara besväret att av- och påregistrera, eller så vill ägarenbehålla möjligheten att använda fordonet om väderleken blirbättre än väntat.De som ställer av sitt fordon behöver inte besiktiga efterslutsiffran i registreringsnumret, om det skulle innebära enbesiktning fordonet står avställt. De som inteavregistrerar fordonet måste dock göra det, vilket innebär attåtskilliga motorcykelägare kallas till besiktning av sinafordon under vintern.Som lätt inses, är det inte rimligt att man från statens sidadirekt uppmuntrar framförandet av motorcykel på vintern.Motorcyklar är dåligt lämpade för svenskavinterförhållanden, och praktiskt taget inga motorcyklar harvinterdäck. Även om mängden berörda motorcyklar inte ärså stor, får det antas att besiktningsplikten om vintern förmotorcyklar leder till olyckor som annars skulle ha uteblivit.Besiktningen av motorcyklar bör därförupphöra. Det innebär en ökad belastning på SvenskBilprovning , men då antalet motorcyklarär mycket litet sett i relation till den totala mängd fordon sombesiktigas , så är ökningen mycket marginell. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att besiktning av motorcyklar inteskall ske november t.o.m. mars .
mot · GI02T411 · 1995-01-25 00:00:00 — Ett tillstånd per bil -- ett berättigat kravSaneringen av taxibranschen har kommit såpass långtatt såväl branschföreträdare som myndigheter ser ljust påmöjligheterna att få ordning på branschen. Den nyligeninförda taxiförarlegitimationen och de kommande kraven påtaxametrar är två av de åtgärder som man sätter stort värdepå.Regionalt pågår diskussioner om att förstärka regelverkenytterligare. Inom ramen för länsstyrelsernas verksamhet kandet bli aktuellt med yrkestrafiknämnder eller taxinämnder inågot eller några län. I storstäderna diskuteras också behovetav lokala eller regionala taxireglementen.Läget i taxibranschen är sådant att behovet av ytterligareåtgärder kan bedömas först när erfarenheterna av deförstärkta regelverken har utvärderats. är det dockangeläget att lyfta fram en av de åtgärder som åberopatsunder mycket . Det gäller begränsningen avtaxitillstånden till ett tillstånd per bil.Från länsstyrelsernas sida har det varit stora problem närdet gäller att få ett grepp om omfattningen avtillståndshavarnas verksamhet, eftersom det funnitsmöjlighet att ha fler taxibilar i trafik på samma tillstånd. Föratt underlätta den kommande tillsynen och den viktigauppföljningen av de övriga genomförda åtgärderna, är det nuhög tid att verkställa kravet på ett tillstånd per bil. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett tillstånd per taxibil.
mot · GI02T412 · 1995-01-25 00:00:00 — Biltrafiken i ökar successivt. I tätorter med högtrafikintensitet är trafikljus i gatukorsningar vanligt. I mindretätorter ökar användningen av trafikljus.För att underlätta trafiken i korsningar med trafikljus finnskännare i marken före dessa, så att ljusen kan slå om närfordon närmar sig gatukorsningen. Grön våg för atttrafikanterna skall slippa att stanna för rött vid flera trafikljusär en relativt vanlig företeelse.I städer med hög trafikintensitet uppstår ofta bilköer vidtrafikljus. Detta innebär irritation hos vissa bilföraresamtidigt som miljön blir lidande på grund avtomgångskörning. I de fall när köerna blir alltför långa ochfordonsföraren måste vänta flera intervaller innankorsningen kan passeras förvärras problemen. Ett sätt attkorta ned bilköerna kan vara att de som skall svänga tillhöger i en gatukorsning kan få köra mot rött ljus när det intekommer någon trafik från vänster. Denna regel finns redanpå vissa platser i landet och har fallit väl ut. I tillämpasdenna regel.För att underlätta för trafiken och för att åstadkomma enbättre miljö vid trafikljus föreslår jag därför att högersvängvid rött ljus tillåts när det inte hindrar eller försvårar förkorsande trafik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om högersväng vid rödljus.
mot · GI02T413 · 1995-01-25 00:00:00 — Fartbegränsare i lastbilar och bussar I och med inträde i EU höjs den högsta tillåtnahastigheten för långtradare och bussar /h.Inom EU finns för dessa fordon fartbegränsare, som sitter imotorn. Den gör det omöjligt att överskrida högsta tillåtnahastighet.Fartbegränsare monteras nu in på svenska bussar ochlastbilar som skall köra i EU utanför . Enligt lag skallde finnas i motorn från . I och med Sverigesmedlemskap borde detta gälla här också. Men svenskamyndigheter anser att ska ha dispens för detta till1996. I konsekvensens namn borde man då också väntat medatt införa den högre hastigheten. Det ser ju konstigt ut omSverige snabbt inför den del av bestämmelsen som är tillskada men vill vänta med den del som gagnar miljön.Många förare av stora fordon håller betydligt högrehastigheter än som är tillåtet. Med den nya fartgränsen ärrisken uppenbar att farten och därmed olycksrisken ökar. Enhastighetsbegränsare i de tunga fordonen skulle varit engaranti av gränsen /h. Höga hastigheter innebär intebara ökad olycksrisk, det ökad även förbrukningen av fossiladrivmedel, det ökade miljöfarliga utsläpp och bullret.Dessutom säger sig polisen i media komma att ta lätt påhastighetsöverskridanden. Med en hastighetsbegränsareskulle polisen slippa hastighetskontrollera tunga fordon.Resurser kunde användas till annat.Det får inte vara så att vi tillämpar EU-regler selektivt. Atttillåta en höjning av högsta tillåtna hastigheter och samtidigtinte kräva att alla bussar och lastbilar nu har fartbegränsareär en lek med lagar.För att få köra /h skall det fordras att fordonen harfartbegränsare. Eftersom flertalet fordon ännu inte harfartbegränsare måste den högsta tillåtna hastigheten återgåtill den som rådde /95. Tidpunkten förinförandet av den högre hastigheten måste därför skjutas påtill dess alla aktuella fordon har fartbegränsare.Av resurs-, trafiksäkerhets-, miljö- och hälsoskäl är detangeläget att verkar för att hastighetsgränserna inomEU sänks till dem, som vi hade i ochatt aktuella fordon då också skall vara försedda medfartbegränsare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär beslut omhastighetsbegränsare i tunga fordon i enlighet medbestämmelserna i ,2. att hos regeringen begär bestämmelser om atthögsta tillåtna hastighet för bussar och lastbilar skall vara 70km/h intill dess att alla aktuella fordon har försetts medfartbegränsare enligt ,3. att hos regeringen begär att den inom EU skallverka för att den högsta hastigheten för bussar och lastbilarsätts /h av resurs-, trafiksäkerhets-, miljö- ochhälsoskäl inom hela EU.
mot · GI02T414 · 1995-01-25 00:00:00 — ligger gränsen för så kallad utvidgadlämplighetsprövning vid en alkoholhalt på 1,5 promille.Utvidgad lämplighetsprövning innebär att den som ertappasför grovt rattfylleri och haft alkohol iblodet eller motsvarande alkoholkoncentration iutandningsluften måste genomgå så kallad utvidgadlämplighetsprövning för att kunna beviljas körkortstillstånd.Erfarenheten talar för att också en betydande andel av demsom påträffas med lägre alkoholhalt än äralkoholberoende eller är på väg att utveckla ett sådant. Såvälden enskilde som samhället är betjänta av att ett sådantberoende upptäcks . Ett sätt attåstadkomma detta är att sänka gränsen för den utvidgadelämplighetsprövningen så att fler personer granskas.Vägverket och Länsstyrelserna i samtGöteborgs och län har utvärderat den utvidgadelämplighetsprövningen (TSVFS 1990:70), som börjadetillämpas 910601.Den utvärdering som är gjord omfattar alla i respektive länsom haft körkortet återkallat på grund av grovt rattfyllerimed en alkoholkoncentration överstigande 1,5 promilleunder tiden 890601 till 920531. Undersökningsmaterialetomfattar totalt 3754 akter.Förslaget från och berörda länsstyrelser är attgränsen för den särskilda lämplighetsprövningen bör sänkastill ''åtminstone'' . Man anser vidare attkörkortslagen bör ändras så att föreskriften om särskildlämplighetsprövning gäller även om slutligt straffrättsligtavgörande inte har kommit tillhanda innangiltighetstiden för den interimistiska återkallelsen löpt ut.Vänsterpartiet stöder de förslag som utvärderarna kommitfram till och begär ett tillkännagivande till regeringen. Med hänvisning till ovanstående hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sänkt promillegräns för särskildlämplighetsprövning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av körkortslagen.
mot · GI02T415 · 1995-01-25 00:00:00 — Kör- och vilotider inom yrkestrafiken är ett område somvarit föremål för en hel del regeländringar det senaste året.Det gamla regelverket ATK (arbetstidsregler vid inrikesvägtransporter) har ersatts av nya EES-anpassade regler.Dessutom har ett nytt krav på färdskrivare införts.Ett problem med de nya regelverken är attundantagsområdet för de nya kör- och vilotiderna och kravetpå färdskrivare är mycket stort. Hela taxisektorn samt bussari linjetrafik där linjens längd understiger , är tvåexempel på detta. Det är djupt olyckligt att man på det visethar skapat ett utrymme för arbetstidsuttag som dels hotartrafiksäkerheten, dels medför risk för kraftigt försämradarbetsmiljö.Vid en kartläggning av de farligaste jobben i slutet av1980-talet, konstaterades att yrkesförare är en av de gruppersom har överdödlighet när det gäller t.ex. hjärtsjukdomar. Etttydligt tecken på allför hård arbetsmiljöbelastning.Trafiksäkerhetsaspekten väger dock tyngst i det härsammanhanget. De nya reglerna innebär att en del avundantagsområdet ska omfattas av en generell vilotidsregelpå 11 timmars vila , vid sidan om den generellaarbetstidslagstiftningen. Därutöver sägs att tidbok ska föras.Vi kan konstatera att möjligheterna att utöva tillsyn inomundantagsområdet är mycket små. är långaarbetspass alltför vanliga inom bl.a.taxisektorn. En effektivmetod för att öka respekten för trafiksäkerheten är att införafärdskrivarkrav på en så stor andel av undantagsområdet sommöjligt.Samtidigt anser vi att det självklart måste få finnasyrkesmässig trafik som kan undantas från bestämmelserna.De 13 typer av fordon som undantas i EUs förordning 3820,kan utgöra utgångspunkt för ett resonemang om vilka typerav fordon som det är rimligt att undanta. Denna förordning,eller andra EU-förordningar innebär inga hinder när detgäller att krympa undantagsområdet för färdskrivarkravet.Följande fordon bör inte undantas från färdskrivarkravet,men undantas i dag:1. Fordon som används för godstransporter, om fordonenshögsta tillåtna vikt, inklusive släpvagn eller påhängsvagn,inte överstiger 3,5 ton.2. Fordon som används för persontransporter, om fordonenpå grund av sin konstruktion och utrustning är lämpliga förtransport av högst nio personer, inklusive föraren.3. Fordon som används för persontransporter i linjetrafik,om linjens längd inte överstiger . (Punkterna återfinns i EUs förordning 3820/85, avsnitt II,artikel 4).Här kan möjligen taxi undantas om den pågåendeutredningen angående taxametrar lägger fram förslag sominnebär att taxametrarna upprätthåller en funktion som i stortsett överensstämmer med färdskrivarens funktion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om begränsningar i undantag frånfärdskrivarkrav.