mot · GI02Fi39 · 1995-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /96, m.m. (kompletteringsproposition) Huvudsyftet med föreliggande förslag är att skapalikvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommunerrespektive landsting. Detta skall ske genom en långtgåendeutjämning av skillnaderna i beskattningsbara inkomster ochi strukturellt betingade kostnader. Ett annat syfte är att skapaett stabilt och överblickbart system som inte ändras år frånår.I förslag från regeringen, som även står bakom,anges att tidigare utjämningssystem innehållit mer avpolitiska bedömningar än objektivt mätbara faktorer och attföreliggande förslag i stället bygger på fördelning påobjektiva grunder. Vi ifrågasätter detta vad gäller metodernaför kostnadsutjämning. Valet av standardkostnadsmetodeninnebär att helhetssynen riskerar att förloras bl.a. i fråga omsocialtjänstens kostnader. Förebyggande insatser inom fritidoch kultur tas inte med och insatserna mot arbetslöshetvärderas lågt. Framräknade statistiska samband tas till intäktför att det finns orsakssamband, vilket kan ifrågasättas på enrad punkter. Bristen på statistiskt samband tas ibland tillintäkt för valet av andra indikatorer. Valet av sambandförefaller gynna vissa typer av kommuner på ett systematisktsätt. I detta val finns stort utrymme för politiska värderingar.För hälso- och sjukvård, individ- och familjeomsorg ochkollektivtrafik, verksamheter där storstadsområden har högakostnader, tillämpas metoder baserade påkostnadsskillnader, medan man för äldreomsorgen, därkostnaderna är höga i gles- och landsbygdskommuner iställettillämpar en behovsanpassad modell. Metodvaletmissgynnar konsekvent de flesta av skogslänens kommuner.Vi ifrågasätter över huvud taget det möjliga i att infångaBjurholms och förhållanden inom sammamatematiska formler.Kommunerna har uttryckt starka önskemål om ett hållbartoch stabilt system vars konsekvenser är överblickbara underen följd av år. Förslaget innehåller övergångstider på upp , kontrollstation och en parlamentariskuppföljning. Vi ifrågasätter om förslaget därmed uppfyllerkommunernas önskemål om stabilitet och förutsägbarhet. Istället tolkar vi detta som ett tecken på att förslagsställarnaär medvetna om förslagets många brister. Utformningentorde leda till ständiga krav på förändringar vilka till en delockså kommer att verkställas successivt.Kommunförbundets enhälliga tillstyrkan syns mest vara ettuttryck för uppgivenhet.Den metod för inkomstutjämning som föreslås ipropositionen har två för oss oacceptabla konsekvenser. Fördet första skapar det mycket kompliceradeutjämningssystemet så kallade Pomperipossaeffekter. Detinnebär att vissa kommuner får sänkta intäkter omskattekraften i kommunen ökar och vice versa. För det andrablir inte utjämningen fullständig utan de fattigastekommunernas skattekraft blir lägre än derikaste. De svagaste kommunerna missgynnas alltså tillskillnad från i tidigare utjämningssystem. Motivet varförregeringen och inte väljer ett enkelt och rakt systemmed lika skattekraft i alla kommuner sägs vara att systemetdärmed skulle ge kommuner och landsting, med enskattekraft under genomsnittet, direkta incitament att höjaskatten. Vi delar inte denna misstänksamhet gentemotkommunpolitikerna. Medvetenheten om nackdelarna med enhög kommunalskatt är mycket stor varför någonokynneshöjning inte förekommer. Däremot föreligger olikapolitiska värderingar om skattens storlek.Införandeperioden föreslås bli hela och kommunersom får sänkta inkomster drabbas inte av större sänkning än250 kr per skattekrona och år. Däremot innehåller inteförslaget några begränsningar av vilka kommuner som skallfå tillskott och vilka som skall få sänkta inkomster medhänsyn till respektive kommuns skattesats. Vi finner detstötande att lågskattekommuner med god ekonomi som tillexempel får inkomstförstärkningar med /invmedan högskattekommuner med dålig ekonomi som tillexempel förlorar /inv.Sammantaget anser vi att förslaget i sin nuvarandeutformning bör avvisas och regeringen bör återkomma mednytt förslag. De stora problem som otvivelaktigt finns i någrakommuner däribland kan åtgärdas på annat sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till bidrags- ochutjämningssystem för kommuner och landsting,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett bidrags- och utjämningssystemför kommuner och landsting.