ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Jo677 · 1995-01-25 00:00:00 — Forskning om surt foder har ''larm''-rapporter om oförklarligälgdöd duggat tätt, liksom rapporter om döda rådjur.Sannolikt har även mindre däggdjur drabbats, men dessaröner inte samma uppmärksamhet. Olika teorier har lanseratsom orsakerna till dessa vilda djurs uppenbart för tidiga död.Forskningen inom detta område är klart otillräcklig.Beprövad praktisk erfarenhet och begynnandeforskningsresultat tyder på att surt foder till tamboskap gerdiarréer, nedsatt tillväxt och bristsjukdomar med i vissa fallför tidig död som resultat. Försurningen av vår miljö är ettav våra största miljöproblem. Vid provytemätningar iHalland har kunnat konstateras att pH-värdet, som är neutraltvid 7,0, i regnvatten uppgår till endast 4,0 -- 4,5. Det finnsalltså grundad anledning anta att det finns ett sambandmellan surt foder till följd av den fortgående försurningenoch den ökade frekvensen påträffade döda älgar och rådjur.Det finns vidare grundad anledning förmoda att dessaeffekter fortplantar sig genom näringskedjan även till ossmänniskor. Vissa typer av det ökande antalet allergier kantänkas ha sitt ursprung i denna kedja.Det lidande som föregår den för tidiga döden hos dessavilda djur måste betecknas som ett enormt djurplågeri, somvida överstiger vad djurskyddslagen anger för tamdjur. Ävenvårt eget välbefinnande hotas på sikt.Vi måste alltså bryta utvecklingen moten alltmer ökande försurning av våra marker och vatten. Ensådan åtgärd är spridning av kalk i mark och vatten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioritering av forskningsresurser,2. att avslår regeringens förslag om sänkning avstatsbidraget till kalkning.
mot · GI02Jo678 · 1995-01-25 00:00:00 — finns det rekommendationer om att enmiljökonsekvensbeskrivning (MKB) skall genomföras vidstörre exploateringsprojekt som påverkar miljön. Det bristeri anvisningar om hur en MKB i normalfallet skall utföras.Det finns inte heller någon formaliserad procedur, somgaranterar allmänhetens insyn och medverkan.Lagstiftningen bör utformas på sådant sätt, att det generelltblir obligatoriskt att genomföra MKB vid störreexploateringsprojekt som påverkar miljön. Även i andrasammanhang än exploatering bör MKB upprättas. Nyaverksamheter med stark miljöpåverkan börmiljökonsekvensbeskrivas i ordnade former. Ett exempelskulle kunna vara inköp av nya vapensystem för att belysaett område långt från den vanligaexploateringsverksamheten. Ett annat område är i sambandmed övergripande politiska beslut på nationell nivå. MKB:sanvändningsområde måste breddas. måste så långtmöjligt all mänsklig aktivitet som påtagligt kan skada miljönmiljökonsekvensbeskrivas i någon form innan aktivitetengenomförs.Det är också rimligt att grundläggande krav på MKB-proceduren regleras. Detaljerade mer generella regler tordedock inte vara möjligt. MKB måste utformas beroende påden typ av verksamhet, som skall beskrivas. och vid utarbetandet av kommunalaplaner kan däremot bli föremål för en långtgåendeformalisering.Också utställningsförfarandet/offentliggörandet av MKBbör regleras, framför allt avseende den verksamhet och denplanläggning, som kommunerna svarar för.Alla statliga utredningar och kommittéer bör åläggas attgenomföra MKB-redovisningar av sina förslag, om miljönpåtagligt kan förväntas ta skada. Särskilt angeläget är det attbedöma långsiktiga effekter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatoriskamiljökonsekvensbeskrivningar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler för upprättande avmiljökonsekvensbeskrivningar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om offentliggörande avmiljökonsekvensbeskrivningar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljökonsekvensbeskrivningar avförslagen från statliga utredningar och kommittéer.
mot · GI02Jo681 · 1995-01-25 00:00:00 — Staten bör åter upprätta åtgärdsplaner för att råda bot påden fortsatt dåliga miljösituationen i ochSkagerrak. Planerna måste mer inriktas på effektiva åtgärdermot utsläpp av närsalter och andra ämnen som stör denekologiska balansen i kusthaven. De erfarenheter som gjortsi det tidigare arbetet med åtgärder för en bättre miljö ikusthaven ska tas tillvara.Regeringen bör skyndsamt återkomma till medförslag om övergripande inriktning och mål föråtgärdsplaner för en bättre havsmiljö. Ett särskilt anslag ikompletteringspropositionen bör ingå iregeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om övergripanderiktlinjer, konkreta mål och budgetanslag för åtgärdsplanerför en bättre havsmiljö i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GI02Jo682 · 1995-01-25 00:00:00 — 1991 beslöt att det från skall rådaförbud mot att använda klorerade lösningsmedel somtrikloretylen och metylenklorid. får de tvåmedlen samt perkloretylen inte saluföras eller överlåtas tillkonsument för enskilt bruk. Dessa klorerade medel har godlösningsförmåga och är obrännbara. De har använts inomindustrin sedan 1950-talet.Då svårighet att anskaffa godtagbara ersättningsmedeluppstått, använder såväl små som stora industrier alltjämtberörda lösningmedel i sin produktion. Trots att mindre änett år återstår tills förbudet träder i kraft har man alltså intekunnat planera för en avveckling. Metoder att utnyttja andramedel eller annan teknik har visat såväl tekniska somekonomiska svagheter av sådan art att olönsamhet uppstår iproduktionen.Inom gummiindustrin har ersättningsmedlet normalhexannu börjat användas. Arbetarskyddsstyrelsen har dockuppmärksammat att detta ämne kan medföra muskelsvaghetoch förlamningar och fortsatt användande är därförifrågasatt. Dessutom innbär utnyttjandet av detta ämne enökad brand- och explosionsrisk.Det svenska förbudet mot användning av trikloretylen ärunikt i världen och saknar således motsvarighet även inomEU. Det var inte föremål för särskilda förhandlingar isamband med medlemsinträdet. Inom EU har dockkommissionen, i ett tilläggsdirektiv av ,specificerat de klorerade lösningsmedel som skall granskasför eventuellt strängare åtgärder. I den granskningen harkommissionen undantagit de tre lösningsmedlentrikloretylen, perkloretylen och metylenklorid.Kommissionen har redan tidigare uttalat att det inte finnsskäl att förbjuda dessa lösningsmedel för industriellanvändning eftersom de lätt kan kontrolleras och attarbetsmiljön kan skyddas utan att handelshinder skapasmellan medlemsländerna. Dock säger sig kommissionenvara beredd att ev införa förbud mot försäljning direkt tillenskild konsument.Kemikalieinspektionen har i ett remissförslag, dateratdecember 1994, föreslagit en generell dispensavgift på 150kronor per kilo för företag i som använder nämndalösningsmedel. Detta bryter mot grundregeln i Romfördragetom fri rörlighet för varor. Dessutom innebär ett kommandeförbud att svensk idustri hamnar i ett negativt konkurrenslägegentemot tillverkare inom övriga EU.Om vi i framhärdar att bibehålla det ensidigaförbudet mot användandet av ovan nämnda ämnen riskerarvi att ett stort antal arbetsplatser försvinner från landet ochetableras i annan EU-nation. En sådan utveckling ärknappast förenlig med ansträngningar att inrätta nyaarbetsplatser som vi alla omfattas av. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna för användande avlösningsmedlen trikloretylen, metylenklorid ochperkloretylen bör harmoniseras som ett led i EU-medlemskapet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att upphäva förbudet motanvändning av dessa medel.
mot · GI02Jo683 · 1995-01-25 00:00:00 — flamskyddsmedel, plastadditiv, tennorganiskaföreningar, glykoletrar, impregneringsmedel som kreosotoch arsenik samt användningen av bly och kvicksilver.För samtliga dessa ämnen och produkter gäller att det intebara handlar om att bedöma takten i avvecklingsarbetet ochförekomsten av tillgängliga alternativ. Avgiftsfrågan måsteäven belysas utifrån praktiska utgångspunkter. Möjlighetenatt finna smidiga tekniska lösningar med hänsyn till attanvändningen ofta är spridd, att kemikalierna förekommersåväl i ren form som i produkter, att de till stor del importeraso.s.v. behöver studeras närmare. Ett samlat uppdrag bör gestill berörda myndigheter i syfte att pröva användningen avekonomiska styrmedel i begränsnings- ochavvecklingsarbetet på det kemiska området.PanterPanter har i flera fall visat sig vara effektiva instrument närdet handlar om att påverka många aktörers handlande påmarknaden. Motivet för panter kan vara såväl att minskamängden farliga ämnen i avfallet som att åstadkomma bättreresurshushållning. Några områden där pantsystem börprövas närmare är transportfat, däck, kyl- och frysskåp,datorer samt katalysatorer. Ytterligare utvidgning avreturglashanteringen bör också övervägas. Andraproduktområden kan tillkomma efterhand.Nivåerna för panter måste bedömas utifrånmiljöproblemets art och möjlig insamlingsgrad, men ävenbehovet av att förebygga felaktigt nyttjande av systemet iform av gränshandel och stöldrisker. En successiv utvecklingav pantsystem bör dock ha stora möjligheter att bliframgångsrikt, inte minst beroende på ett starktmedborgarintresse för denna form av resurshushållning.TidtabellRegeringen har utsett en ny sammansättning avutredningen kring ekonomiska styrmedel. Det är bra attutredningen nu kommit igång. Kring vissa områden därmetoderna redan är väl beprövade är också kunskapen omeffekterna och behoven redan nu så stora att förslag till beslutbör föreläggas innan Miljöavgiftsutredningensbetänkande är färdigt, gärna . Detta berörfrämst frågorna om koldioxidbeskattning, panter,batteriavgifter, avfallsskatter,handelsgödsel/bekämpningsmedel och trafikenskostnadsansvar. Kring frågorna om lägesavgifter, kemikalieroch överlåtbara utsläppsrätter bör mer kunskap inhämtas viautredningen innan ytterligare initiativ tas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken.
mot · GI02Jo687 · 1995-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om snabbare avveckling av kloreradelösningsmedel,24. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den bör verka för en ytterligare skärpning avMontrealprotokollet i enlighet med vad i motionen anförts,25. att beslutar förbjuda all användning av CFCfrån ,26. att beslutar förbjuda all användning av HCFCfrån ,27. att hos regeringen begär förslag till miljöskattpå HCFC,228. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående miljöavgifter påträskyddsmedel i enlighet med vad i motionen anförts,229. att beslutar förbjuda all försäljning avbatterier innehållande kadmium från ,30. att beslutar förbjuda all försäljning av varoroch produkter innehållande kadmium från den 1 januari1997,31. att beslutar förbjuda all användning avkvicksilver -- utom i forskningssammanhang -- från den 1januari 1998,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående kommunalt ansvar förslutdeponi av kvicksilverhaltiga varor och produkter,33. att beslutar förbjuda användning av bly iammunition och som sänke för fiske från ,34. att beslutar förbjuda användning av bly somplastadditiv från ,35. att hos regeringen begär att Naturvårdsverketger förslag till hur en avveckling av ftalater kan ske, ienlighet med vad i motionen anförts,36. att hos regeringen begär att Naturvårdsverkettar fram lämpliga åtgärder så att användningen av nonylfenolminskar och upphör.
mot · GI02Jo804 · 1995-01-25 00:00:00 — är jakt på morkulla tillåten i från förstamåndagen . Jakttiden har ändrats från atttidigare börjat redan i maj.Morkulla är en fågelart knuten till skogen och har minskatstarkt det sista decenniet. Jakten har ingen ekonomiskbetydelse, den är en ren nöjesjakt, som bedrivs i skymningen.Synen på fågel och fågeljakt måste förändras i . Detfinns inget behov av jakt på fågel för den ekologiskabalansens skull. De populationer vi har i ärbetydligt mindre än de har varit. Minskningen har mångaorsaker, bl.a. det moderna skogs- och jordbruket, utdikningoch kemikaliehantering.I EG:s fågeldirektiv slås fast, att alla fågelarter liksom äggoch bon är skyddade mot jakt, infångande och handel. Förvissa arter får nationella undantag ges, men ingen jakt fårförekomma och för flyttande fågelunder flyttsträck till häckplatserna, om inte speciellaproblem finns, som inte kan lösas på annat sätt. Några sådanaproblem finns absolut inte för morkulla.Morkullejakten som den nu är utformad sker underhäckningstid. Morkullan lägger nämligen två kullar och denandra kullen kommer efter midsommar.Biologisk mångfald är ett begrepp, som förekommer ofta.Med det avses inte bara mängden arter och attförutsättningarna för dessa att finnas kvar skall förbättras.Det avser även mängden individer inom arten. En stor mängdindivider är en förutsättning för, att den genetiska variationenblir så stor, att en förändring inom arten blir möjlig, ommiljön ändras. Vid om miljö i undertecknade 153 länder och EU konventionen ombiologisk mångfald. var ett av länderna.Att den biologiska mångfalden beträffande fågel inte allsär vad den har varit får vi en tydlig insikt om genom attbesöka så nära grannländer som någon av de baltiskaländerna. Här är inte bara artrikedomen mycket större, detsom är mest slående är individrikedomen. Vi måste inse, attde populationer av fåglar vi har i är en spillra avvad som skulle kunna finnas, om möjligheterna fanns kvar.Morkullejakten i borde förbjudas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbud på jakt av morkulla.
mot · GI02Jo805 · 1995-01-25 00:00:00 — Vikaren förekom tidigare i hela norra och östra ,men utbredningen är nu begränsad i huvudsak tillBottenviken, och den estniska skärgården.Flygräkningen indikerar att beståndet inte ökat sedanmitten av då finländska forskare utförde enräkning. I beräknas antalet sälar uppgå till 4 000 individer. Säkra uppgifter om reproduktion ochsälungars överlevnad saknas. Gråsälens nuvarandeutbredning omfattar hela utom de södrakusterna, men en stark koncentration till vid svenska kusten sedan mitten av 1970-talettyder på att stammen i och norra i antal. Vid den senaste gemensamma skattningen år1992, baserad på de olika nationernas inventeringar,uppskattades gråsälstammens storlek till minst 5 000individer i . Reproduktionen 1992 har uppskattatstill ca 1 200 kutar.De rapporter som ges av fiskare i medierna vittnar om atträkningen och koncentrationen inte överensstämmer och attsälen har blivit ett stort problem för fisket frånUpplandskusten och upp över kusten i Bottniska viken.I slutet av 1993 hade bara för ansökts omersättning med brutto för skador somorsakats av sälar. Godkända ersättningar har hittillsutbetalats med netto och då är inte allainkomna ansökningar behandlade. Det är svårt attuppskatta hur stor den totala kostnaden är, eftersom fångstoch redskap är vad som ersätts, men inte den merkostnadsom orsakas av att fiskare måste söka sig motGotland och för att fiska. Länsstyrelserna i Norrlandbör få i uppdrag att kartlägga om en viss skyddsjakt på sälborde införas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skyddsjakt på säl.
mot · GI02Jo806 · 1995-01-25 00:00:00 — I förbjöds bensaxen , eftersomfångstmetoden orsakar svåra lidanden för de fångade djuren.I många länder är bensax fortfarande en vanlig fångstmetod.EU beslutade om importförbud av pälsar och skinn frånländer där saxfångst är tillåten, ett importförbud som alltsånu även gäller . Länder som följer () standard förfångstredskap undantas dock från beslutet. Ikraftträdandet avEUs importförbud har tillsvidare skjutits upp till 1 januari1996, eftersom ISO arbetar med att fastställa nya standarderför fångstanordningar, och beräknas vara klara då.Flera länder, bl a och bedriver fångst av vildadjur med fångst-anordningar som bensaxen. I ISO-förhandlingarna har de pläderat för att plågsammafångstredskap ska tillåtas enligt ISOs standard ''humanekilling devices''. Risken är nu stor att ISOs standarder förfångst av vilda djur inte blir så humana som det antagnabegreppet antyder.Själva importförbudet riskerar att rivas upp genom att dennya världs-handelsorganisationen har utformat sinafrihandelsregler så att inga hänsyn tas tilldjurskyddsaspekter. WTO kan därmed komma att begära attEUs importförbud rivs upp, såsom varande ett olagahandelshinder.Den bör nu prioritera arbetet inom ISOoch verka för att inga fångstredskap godkänns, som inteuppfyller kraven på omedelbar död för djuret som fångasdäri. bör även agera för att EU tar strid med WTOom WTO begär importförbudet upphävt. Det kan då bli ettintressant prejudikat för att se vilka möjligheter det finns attta hänsyn till djurskydd och miljöskydd inom ramen förWTOs regelverk. bör också verka för att WTOsregler ger större möjligheter att ta nationella ellerregionala miljö- och djurskyddshänsyn. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om roll i arbete för standarder förfångst av vilda djur,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om roll i EU:s relation tillden nya världshandelsorganisationen angåendedjurskydd,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verka för ändrade WTO-reglergällande miljö- och djurskydd.
mot · GI02Jo807 · 1995-01-25 00:00:00 — har frågan debatterats och utrettshuruvida det skall tillåtas stammar av frilevande vildsvin ivårt land. I samband med antagandet av jaktlagen anfördesatt vildsvinen, som har ett stort jaktligt värde, i kontrolleradeformer åter bör bli ett inslag i den svenska faunan. Ennoggrann uppföljning borde ske av stammens storlek. Skulledet områdesvis uppstå ger den nya jaktlagen myndigheternamöjligheter att besluta om nödvändig jakt. (Prop.1986/87:58, JoU 15. )Allmän jakt är införd och skyddsjakt kan medges avlänsmyndigheterna om behov anses föreligga. Detta visar siginte vara tillräckligt. Vildsvinsstammen har ökat lavinartat iSödermanlands län och , . I mittenpå 70-talet var det sällsynt med frilevande vildsvin och på80-talet fanns ett mål att en stam på 80--100 svin kundetillåtas i dessa områden. beräknas vildsvinsstammen tillca 5.000.De har blivit en plåga för jordbruket och villaträdgårdarpå grund av de stora skador de gör på växande gröda. Deskador som kan uppstå är ett helt årsväxtodlingsansträngningar som heltkan spolieras.Vad som också oroar lantbrukarna är den smittorisk somfinns genom sjukdomen svinpest. Enligt uppgift har man iöstra tvingats slakta tamsvinsbesättningar på grundav att de smittats av svinpest från vildsvin. Sådana risker kanju uppstå här också.Hela landskap är mycket attraktivt försommarboende och många har sitt fritidsboende just i deområden där vildsvinsstammen är stor. För att bedriva jaktoch skyddsjakt måste den ofta ske efter mörkrets inbrott pågrund av att det är då som vildsvinen är i rörelse. Det här harblivit ett orosmoment för såväl permanent- somfritidsboende i områdena.Vildsvinen har också förorsakat ett flertal trafikolyckor.Vad som anförts är att den jakt och skyddsjakt som nubedrivs inte är tillräcklig för att hålla vildsvinsstammen påen rimlig nivå. ansåg man att vildsvinenutgjorde en stor plåga varför man beslutade att utrota dem.Idag är en stark minimering av stammen nödvändig, dels förden stora förstörelse de gör på och villaträdgårdar,dels för den smittorisk som finns för svinpest på tamsvin ochdels för faran av viltolyckor i trafiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en minimering avvildsvinsstammen.
mot · GI02Jo809 · 1995-01-25 00:00:00 — Frigående vildsvin m.m. i Södermlanland har människor infört till landet ochinplanterat nya tillskott av arter till vårt lands fauna. Avsiktenhar nog alltid varit positiv -- av naturintresse och att berikaartförekomsten då en del av dessa djur långt tillbaka naturligtfunnits i . Vad vi nu kan se är konsekvenserna av attmänniskan går in och rubbar djurlivets naturliga balansgenom att tillföra nya arter. Arter som i sin nya miljö saknarsina naturliga fiender och därmed kan få en oanad ochoönskad utbredning -- så att tillgången förbyts till ettproblem och hot. Exemplen kan göras många.Visst kanCanadagåsen vara vacker och pittoresk som enstaka inslag ien parkmiljö. Men när flockarna blir till hundratals kan deurarta till miljöproblem i en kuststad.Ett hjortbestånd avståtliga djur i ett hägn utgör också en vacker beståndsdel inaturen och bidrar till det öppna landskapets tjusning. Mennär de får fritt föröka sig på en ö i kan deomintetgöra all spannmålsodling i den kargaskärgårdsnaturen.Vildsvinet i hägn eller med begränsadutbredning utgör ett nytt spännande vilt för jakt- och viltvård.Men frigående utan naturliga fiender och utan kraftigavskjutning blir tillgången till en skadegörare av stora mått.Problemet är inte nytt. Historiken är talande. Riksdagenhar två gånger tidigare beslutat att utrota vildsvinen, förstagången och . Men 1987 gjorde riksdagenen helomvändning. Då beslutades att vildsvinen ska vara endel av den svenska faunan, men i begränsad omfattning.Sedan dess har en explosionsartad tillväxt skett av stammensåväl i kring samt i Södermanlandkring Tullgarn och Björkvik.Beslutet att tillåta vildsvinen har både positiva ochnegativa effekter. Det positiva är främst kring jakt ochviltvården. Det negativa finns i den skadegörelse pååkermarken som djuren åsamkar. Men ett faktum är attskadorna på ofta drabbar en arrendator som kanskeinte får arrendera jakträtten och därför inte kan hållastammen av djur nere. Eller de kanske mer svårlöstaproblemen där tredje man drabbas t.ex. i angränsandemarker. Det saknas marknadsmässiga incitament för entillräckligt effektiv jakt så att stammarna hålls nere i enrimlig numerär. Samma förhållande avspeglas för de andra''artificiella'' arterna ovan som vi tyvärr planterat in i vårnatur.De berörda länsstyrelserna följer noga frågan ochunderlättar de jakttillstånd som behövs. Men fortfarandeåterstår att finna former för skadereglering. finns dessaför skador från tamdjur som sliter sig fria -- men inte för deskador som denna typ av ''tamvilt'' orsakar i jord- ochskogsbruk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ekonomiskreglering av skador orsakade av tamvilt i enlighet medmotionen.