mot · GI02Ub315 · 1995-01-25 00:00:00 — InnehållLiberal skolpolitik6Arbetsro och långsiktighet6Satsa på kvalitet och lärarutveckling6Nya karriärvägar7Informationsteknologi i skolan7Inte bara teknik7Bekämpa segregationen och dess effekter8Barn med läs- och skrivsvårigheter8Friskolor en förutsättning för valfrihet och mångfald8En medborgerlig rättighet9Kommunalt stöd en grund9Statligt godkännande och tillsyn10Fler fristående skolor10Avknoppning av skolor10Ökat elev- och föräldrainflytande11Självstyrande skolor11Skolråd med beslutanderätt11 10-årig grundskola12Ett extra grundskoleår13Åtgärdsprogram mot våld och mobbning13Mer flexibel studietakt13Gymnasiebank14Samarbete mellan ungdomsgymnasiet och komvux14Lärlingsutbildning på nytt15Entreprenörsutbildning för nya jobb15Teknikens hus i -- en form av välfärdskontrakt16Hemställan16Liberal skolpolitikSkol- och utbildningsfrågor har alltid stått i centrum förliberalers samhällsarbete. Den liberala utbildningspolitikenhar betonat skolans betydelse som såväl kunskapsförmedlaresom karaktärsdanare. En bra skola är avgörande fördemokratins och toleransens fortbestånd. Dess roll somkulturbärare mellan generationer är omistlig. En bra skola ärockså grunden för såväl jämställdhet som jämlikhet isamhället. Det är bara i ett samhälle där den enskildeindividen tillåts utvecklas efter sina egna förutsättningar somvi får skapande, fria människor, som tillsammans kan formaframtiden.Alla dessa skäl att ge skolpolitiken en viktig roll ärgällande ännu . När vi nu är på väg från industri- tillinformationssamhället, och när internationaliseringen ställerän större krav på kunskaper, tolerans och medvetenhet omden egna kulturen, gäller de mer än på mycket . De tvåhuvudargument som brukar föras fram för att satsa påskolan -- utbildningens betydelse för både tillväxt ochjämlikhet -- väger alltså tyngre än någonsin.Arbetsro och långsiktighetUnder de gångna tre åren har vi medverkat till attmodernisera skolan. En rad reformer har genomförts för attöka valfriheten, för att öka mångfalden och skolornasprofilering, för att understödja undervisningens anpassningtill varje elev. Skolans roll som kunskapsgivare understrykstydligare -- de nya läroplanerna lägger en stark tonvikt vidatt alla elever måste behärska baskunskaperna och språk.Grunden är nu lagd för en skola för 2000-talet. villvi gå vidare på den inslagna vägen: att fördjupareformarbetet och, på vissa punkter, korrigera det i ljuset avvunna erfarenheter.Även om vi alltså har förslag på vissa förändringar är detviktigt att understryka att skolan nu behöver arbetsro för attkunna förverkliga den nya läroplanen, övergång tillmålstyrning och ett nytt betygssystem. Föräldrar och elever,lärare och kommuner måste kunna känna trygghet i en merlångsiktig planering. Detta gäller inte minst de ekonomiskaramarna och statens indragningar av ekonomiska resurserfrån kommunerna.Därför anser att det är ytterst beklagligt attregeringen, i stället för att skapa breda långsiktiga lösningarsom ger stabilitet, nu har valt en återställarpolitik. Delsgenom att riva upp betygssystemet. Dels hota valfrihetengenom att ifrågasätta skolpengssystemet. Det är ocksåmycket beklagligt att det varit omöjligt attförankra viktiga skolpolitiska förändringar överblockgränsen. Återställarna och att skolan görs till slagfältför ideologiska strider är enligt vår mening ingenting somger stabilitet eller gynnar vare sig elever eller skola.Satsa på kvalitet och lärarutvecklingEn vilja till ständig pedagogisk förnyelse är nyckeln till enskola av hög kvalitet. Men kvalitet skapas inte genomcentrala diktat om vilken pedagogisk modell som skallanvändas. Tvärtom är det mångfald som behövs. Genom dennya läroplanen kan detta bli verklighet. Lärarna får därmedett stort ansvar, grundat på stora möjligheter och stor frihet,att utöva sin professionalism så att målen kan nås.En förutsättning för framtidens skola är att lärarnasmöjligheter till fortbildning och vidareutbildning förbättras.Det är därför viktigt att tillräckliga resurser avsätts ikommunerna för lärarnas kompetensutveckling.Nya karriärvägarNya karriärvägar för lärare inom det egna läraryrket ärdessutom eftersträvansvärda. En lärare som har skaffat sighögre kompetens eller visat pedagogisk skicklighet bör gesmöjlighet till avancemang utan att behöva bli administratörinom skolan. Regeringen aviserar i budgetpropositionen enöversyn av lärarutbildningen och att man i samband meddenna kommer att ta upp frågor som rör yrkesverksammalärares möjlighet till fortbildning och vidareutbildning.Förhoppningsvis kan detta leda till en utveckling i ovannämnda riktning.Hög kvalitet på ämnesinstitutioner, forskningsanknytningbl.a. genom lektoraten på gymnasiet och komvux. Bredakontakter med högskolor och näringsliv på orten ärytterligare sätt att höja kvaliteten på undervisningen. Enmålsättning bör dessutom vara att fler lektorstjänster skallkunna nyinrättas, så att fler disputerade kommer in i skolan.Lärare bör uppmuntras till vidareutbildning ochforskarstudier så att de blir behöriga att besätta lektoraten.Vi föreslår därför att 300 nya doktorandtjänster inrättas såatt andelen disputerade i kan öka (se motion1994/95:Ub624).Informationsteknologi i skolanDen snabba utvecklingen inom informationsteknologin(IT) berör även skolan. Det är därför viktigt att skolan följermed i utvecklingen. liberalerna menar att ett IT-program för skolan måste förverkligas. Att hantera datorer,veta hur man kommunicerar på de ''elektroniskamotorvägarna'' och kännedom om datornsanvändningsmöjligheter är avgörande kunskaper ochfärdigheter för 2000-talet. Den som saknar sådana kunskaperkommer att vara handikappad på framtidens arbetsmarknad.En utveckling mot segregation mellan dem som har hafttillgång till datorn som arbetsverktyg och dem som inte haftdet, måste motverkas. Därför har liberalerna sommål att alla elever skall ha tillgång till egna datorer.Vi menar att det finns en uppenbar risk att flickornakommer på undantag vid användningen av datorer. Dettamåste via skolan aktivt förebyggas t ex genom att flickornafår arbeta med datorer i särskilda grupper och därmed får enökad chans att själva pröva.Inte bara teknikKunskapen om datorer måste också utvecklas så attanvändningen inte bara sker inom ett särskilt ämne ellerstannar vid tekniken -- den måste elevanpassas och integrerasi övrig undervisning för att bli en naturlig del av skolansarbetsmetodik. Då är en förutsättning att alla lärare inom allaårskurser har tillgång till och kunskap om de möjlighetersom IT ger.Lärarna måste därför först och främst få fortbildning ianvändningen av den nya tekniken. bör initierautveckling av programvara för interaktiv användning avmultimedia. liberalerna anser att det är viktigt attkommunerna tar upp satsningar på informationsteknik i sinaskolplaner. Varje klassrum borde ha möjlighet att, på dettasätt, ha kontakt med andra skolor och ungdomar ute ivärlden. Vad som ovan anförts om IT i skolan bör gesregeringen till känna.Segregationen och dess effekterDet finns kommuner i där segregationen är ettpåtagligt problem. Speciellt framträdande är detta istorstadsområdena. Det är ofta en direkt följd av detsegregerade boendet som i sin tur är en följd av''rekordårens'' bostadspolitik, formad i traditionelltsocialdemokratiskt planeringstänkande. anser atträtten att fritt välja skola kan vara ett medel mot segregation.Men det krävs fler åtgärder än så. Fördelningen av resursermåste ta större hänsyn till att skolor som har många barn,med behov av särskilt stöd, måste ges större resurser. Att boi ett område med tung social belastning skall inte varaliktydigt med att den närmaste skolan är dålig. Tvärtom, detfinns många exempel där den goda skolan blomstrar även ide mest ''karga'' bostadsområden. Eftersom eleverna i dessaområden har störst behov av en god skola, måstekommunerna satsa särskilt just där och det handlar ofta omledarskap och engagerade lärare. En genomtänktresursfördelning och mer lokalt självstyre gör det möjligt attförvandla onda cirklar till goda.Barn med läs- och skrivsvårigheterEn särskild form av segregation är den som drabbar demmed grava läs- och skrivsvårigheter. Det är ett skrämmandefaktum att skolan, trots mångårig vetskap om problematiken,inte blivit särskilt framgångsrik i strävan att upptäcka ochåtgärda dessa problem. Resultatet blir ofta att problemensprider sig: oförmågan att ta till sig innehållet i skrivna textertolkas som underbegåvning vilket är helt felaktigt och somofta i sin tur leder till utstötningstendenser. Trots att det sagtsmånga gånger vill vi upprepa att det är nödvändigt att elevermed grava läs- och skrivsvårigheter måste uppmärksammasmer i skolan. Mycket tyder också på att halkat efteri utvecklingen när det gäller kunskaper om och stöd till dessabarn. Goda kunskaper hos lärarna är avgörande för att hjälpaelever med dessa svårigheter, men är kunskapernamycket ojämnt fördelade över landet. På initiativ frånFolkpartiet liberalerna uppmärksammade den förraregeringen detta, genom att i ett brev till alla rektorer påtalaproblemet, med en vädjan om att bevaka behovet av ökadekunskaper. Det är därför positivt att regeringen nuuppmärksammar frågan och lovar att särskilt följautvecklingen.Friskolor en förutsättning för valfrihet och mångfaldFolkpartiet liberalerna har i skolpolitiken under många århävdat friskolornas rätt och möjligheter att berika densvenska skolan med ökad valfrihet och mångfald. Att tillåtamänniskor starta friskolor är inte detsamma som attnedvärdera den ordinarie kommunala skolan. Det är i ställetså, att ett ökat antal friskolor oftast blir en stimulans till denkommunala skolans organisatoriska utveckling ochpedagogiska förnyelse. Mot denna bakgrund är det oroandemed de kritiska uttalanden om skolpengen och friskolornasstöd som gjorts från regeringspartiets talesmän. Det är därförangeläget att inför den parlamentariska utredning somaviseras i budgetpropositionen slå fast den liberala synen påbehovet av skolpeng och fristående skolor.En medborgerlig rättighetVi anser att möjligheten att starta och på rättvisa villkordriva en fristående skola är en medborgerlig rättighet.Förutsättningen är att skolans utbildning svarar mot dekunskaper och färdigheter som förmedlar ochatt skolan även i övrigt väsentligen svarar mot grundskolansmål. Vi menar dessutom att skolan bör ha ett tillräckligtelevunderlag, dvs minst 10--15 elever i en årskurs för attgodkännas av Skolverket.Kommunalt stöd en grundRätten att starta en skola måste åtföljas av ekonomiskamöjligheter. Risken blir annars överhängande att skolan blirberoende av föräldrarnas ekonomiska stöd och därmed baraett val för de barn som har föräldrar med god ekonomi.Därför anser liberalerna att samhället,kommunen, också fortsättningsvis ska vara skyldig attekonomiskt ersätta fristående skolor som godkänts avSkolverket. Detta är inte att inkräkta på den kommunalasjälvstyrelsen. Pengar till skolverksamheten ligger i detgenerella statsbidraget och bör då omfatta både kommunalaoch fristående skolor.En friskola bör få samma ekonomiska resurser som denskulle ha fått om den varit . Om inteelevsammansättningen eller andra faktorer avviker från dekommunala skolorna skall friskolan alltså ha av den genomsnittliga kommunala skolkostnaden. Dethar varit vår utgångspunkt och det blev också denborgerliga regeringens utgångspunkt. Av detta följer attersättningen kan variera något mellan olika skolor, t exberoende på antalet elever med särskilda behov, på sammasätt som den varierar mellan kommunala skolor. Menerfarenheterna av kommunernas hantering av friskolor visaratt det är nödvändigt att statsmakterna sätter ett golv, undervilket ersättningen inte får sjunka. Särskilt kommuner medsocialistisk majoritet har visat en så njugg inställning tillskolor med enskild huvudman att det står helt klart attfullständig frihet för kommunerna på detta område skulleleda till att friskolor i vissa kommuner helt enkelt skullesvältas ut. Ersättningen skall, enligt vår mening, även ifortsättningen vara av den genomsnittliga kommunala kostnaden.Detta krav skall också ses i ljuset av vår åsikt attskolavgifter i princip inte skall få tas ut i skolor som utnyttjarskolpengen. Undantagen skall gälla endast för sådana''avgifter'' som ibland tas ut även i det kommunalaskolväsendet i samband med skolresor, musikundervisning,utrustningsbehov etc. Kommunen bör, som redan nämnts,självfallet behandla friskolor på samma sätt som dekommunala skolorna och göra en rättvis resursfördelning såatt extra resurser även går till fristående skolor i socialtansträngda miljöer samt till elever med behov av särskiltstöd. Det förtjänar också att påpekas att det är angeläget attden kommunala jämförelsekostnaden beräknas på etträttvisande sätt. I denna bör ingå momseffekter, den utlovadekommunala kompensationen för höjda arbetsgivaravgiftersamt pensionskostnader.Statligt godkännande och tillsynSkolverket bör även fortsättningsvis vara den endatillståndsmyndigheten för de fristående skolorna. Däremotvill vi ändra tillsynen så att samma regelverk gäller för bådekommunala och fristående skolor. Vi menar att det är logisktatt kommunen tar helhetsansvaret för all den skolverksamhetsom bedrivs inom kommunen och för de barn som är bosattadär.Därför bör den regelbundna, periodiska, tillsynen överfriskolorna som ligger hos överföras tillkommunerna. Medan ska utöva den övergripandetillsynen över såväl kommunala som fristående skolor somär påkallad efter erinringar eller anmälningar. Således skatillsynen ske på samma sätt som den tillsyn verket i dagutövar över de kommunala skolorna.För att veta vad som fungerar bra och vad som kan blibättre borde kommunerna satsa ytterligare på att utvärderaskolan. För detta ändamål har man på vissa håll i landetinrättat kommunala skolinspektörer. Vi menar att detta bordeprövas i fler kommuner.Fler fristående skolorMerparten av de fristående skolorna är baserad påantingen en speciell pedagogik eller konfession. Folkpartietliberalerna hävdar att det finns en betydligt större potentialav fristående skolor som kan utvecklas om politisk stabilitetoch långsiktighet kunde uppnås så att även friskolorna kundeplanera långsiktigt. Oaktat en sådan utveckling kommerandelen fristående skolor förmodligen aldrig att överstiga av det totala skolväsendet. Men det viktiga är inte antaletfristående skolor utan möjligheten och rättigheten att kunnastarta en sådan skola.Avknoppning av skolorEn hitintills gömd potential utgörs till stor del av kreativa,entusiastiska lärare som tillsammans vill utveckla något nyttutanför det kommunala regelverket -- vara helt självstyrandeoch tillsammans med föräldrar utveckla den egna skolan tillden bästa. Det finns inga skäl att bromsa en sådan utveckling.Tvärtom är det en utveckling och stimulans som kommerföräldrar och elever till godo. Måhända kan hotet omkonkurrens också fungera som en katalysator tillkommunpolitikerna i kommunen att släppa loss personaleninom de kommunala skolorna och ge föräldrarna merinflytande och beslutsrätt över skolan.Ökat elev- och föräldrainflytandeEn rad olika utredningar har visat att elev- ochföräldrainflytandet i skolan är alltför lågt. Maktutredningenvisade dessutom att skolan är ett av de områden därmänniskor skulle vilja ha ett ökat inflytande. Bland annatdetta har föranlett den utredning som gör en översyn avelev- och föräldrainflytandet.Självstyrande skolorMed den nya läroplanen och de nya statsbidragssystemenhar man kommit en bit på väg mot ett mer decentraliseratbeslutsfattande med ökat ansvar och inflytande för dem somär närmast berörda. Men det finns fortfarande en del kvar attgöra. Det är viktigt att de lärare, elever och föräldrar somkänner att de vill ta ett ökat ansvar för skolan kan göra detäven inom den kommunala skolans ram.Folkpartiet liberalerna menar därför att ett sätt att ökainflytandet för de berörda är att införa vad vi kallar''självstyrande skolor''.För att skolorna skall kunna verka i den form som vi kallarsjälvstyrande skolor föreslår vi:att kommunernadecentraliserar beslutsrätten i en mängd frågor till deenskilda skolenheterna,att det i skollagen införs enbestämmelse som stöder personal, elever och föräldrar omde kräver att få ta över viss beslutsrätt över deras egen skolafrån kommunen,att rågången mellan vad som är politiskabeslut och vad som är beslut av verksamhetskaraktär ändrasoch tydliggörs så att färre frågor inom skolområdet ses sompolitiska,att det i skollagen slås fast att varje skola bör haett beslutsorgan, t.ex. benämnt skolråd, sammansatt av eleveroch föräldrar, rektor och lärare med möjlighet att knytaexterna krafter, t.ex. kulturpersonligheter, företagsledareeller andra till rådet. När det gäller elevernas representationoch inflytande är det rimligt att deras inflytande ökar i taktmed deras mognad och ålder,att man genom lagstiftning,förslagsvis i skollagen, reglerar hur de personer som skallsitta i skolrådet skall väljas och för hur etc.; ettreglerat valförfarande är viktigt ur demokratisk synvinkel,att det som sagts inte på något sätt skall inkräkta pådet arbete som redan bedrivs för att hitta andra former förelevinflytande, föräldrakontakt, samarbete mellan lärare etc.Vi har noterat ett ökat stöd för idén med självstyrandeskolor i den allmänna debatten. I vårt grannland Danmarkhar man en form av självstyrandeskolor som verkar fungera väl. Vi bör vid vår egen planeringför självstyrande skolor ta tillvara den kunskap ocherfarenhet som man i har på detta område.Skolråd med beslutanderättVi anser alltså att varje skola bör kunna inrätta ett skolråd.För att genomföra detta kan krävas förändringar i dagenslagstiftning bl.a. vad gäller skollagen, kommunallagen,grundskoleförordningen och gymnasieförordningen. Vi villalltså ha en lagstiftning som innebär att de verksamma vid enskolenhet skall ha rätt att överta vissa beslutsbefogenheter.Följande punkter kan nämnas som exempel på vad vi anserrealistiskt att överlåta till varje skola att besluta om:Budgetfrågor, dvs. prioriteringar och resultatansvar inom engiven ekonomisk ramKlasstorlekar, t.ex. en avvägningmellan specialundervisning och mindre klasserSkoldagensförläggningÄmnesprofil eller särskild tillvalsprofilÅrskurslös undervisning eller traditionell årskursindelningÄmnesvis eller ämnesövergripande undervisningFastställda arbetsplanerVad som ovan anförts om självstyrande skolor börriksdagen ge regeringen till känna.10-årig grundskolaFolkpartiet liberalerna har arbetat för attskolpliktsåldern skall sänkas till och att grundskolansamtidigt blir tioårig. Vi har gjort det eftersom vi har tilltrotill den pedagogiska expertis som menar, att det är bra ävenför svenska barn att börja skolan tidigare än vid ålder.Vi har bl a hänvisat till hjärnforskaren tes om''hjärnans engångschans'' i 3--6-årsåldern.Frågan om förlängd skolgång har utretts i betänkandetGrunden för livslångt lärande. En barnmogen skola.Remisstiden gick ut . Regeringen aviserarnu att man avser ta ställning till dessa frågor . Vimenar att ett förslag från regeringen bör utformas i enlighetmed vad som nedan anförs.När den förra socialdemokratiska regeringen infördedagens modell -- rätt för sexåringar att börja skolan, menbibehållen skolpliktsålder vid -- var det denekonomiska argumentationen som övervägde, inte denpedagogiska. Det är därför inte förvånande att så få familjerutnyttjat möjligheten.Folkpartiet liberalerna vill framför allt se en förändring förbarnens skull. Att införa skolstart för allabarn i en tioårig grundskola skulle ge barnen mer tid att lärain baskunskaper, skapa möjlighet till en mjukare övergångfrån förskolan och skapa utrymme för införande av särskildpedagogik för sexåringar. Det är viktigt att poängtera att vianser att pedagogiken som utvecklats för dagens sjuåringarför , inte skall kopieras och bli identisk medsexåringarnas första år i en tioårig skola. visar ien kartläggning att när dagens flexibla skolstart förekommerär det vanligast att sexåriga elever placeras i befintligaklasser, dvs. i klasser med sjuåringar eller i klasser med fleraårskurser. Vi anser att undervisningen för sexåringarna skallanpassas till dessa barns särskilda mognad ochförutsättningar.Ett extra grundskoleårAtt kombinera allmän skolplikt från med enbibehållen nioårig grundskola, som ibland framskymtar idebatten som ett alternativ vid sexårsstart, motverkar ovannämnda syften. Det gör även förslag om tioårig skolpliktmed ett gymnasieförberedande sista år i grundskolan.Det är högst olämpligt att minska stoffet igrundskolan, vilket skulle bli resultatet av en nioåriggrundskola, där alla barn möter ämnesinnehållet ett årtidigare än idag.Framtidens arbetsmarknad kan ännu mindre ta emotfemtonåringar, än den kan ta emot sextonåringar.Att generellt öppna gymnasieskolans olika utbildningarför femtonåringar innebär inte heller en förbättring jämförtmed . Att tvinga ungdomar att välja ett visstgymnasieprogram vid övergång från grundskola tillgymnasieskola skulle utan tvivel öka antaletfelval på grund av att man är mer oklar om sin kompetensoch sitt intresse för högre studier och en framtida yrkesbana,ju yngre man är.Gymnasieskolan kommer att spela en avgörande roll underkommande år för att öka kvaliteten på såvälhögskoleförberedande som yrkesförberedande utbildning.Gymnasieskolan behöver en gedigen grund, och en sådankan ges av en tioårig grundskola med ett tidsenligt arbetssättoch ett välavvägt innehåll. Det alltmer tilltagande problemetmed ''schematrängsel'' kan också lättare lösas med ett extragrundskoleår.Vad som ovan anförts om skolplikt ochtioårig grundskola bör ge regeringen till känna.Åtgärdsprogram mot våld och mobbningSkolans huvuduppgift är och skall vara elevenskunskapsuppbyggnad och utveckling som individ isamverkan med andra. Det är föräldrarna som har ansvaretför barnens fostran men skolan måste än tydligare isamverkan med föräldrar agera med kraft mot alla formerav våldstendenser, mobbning och främlingsfientlighet. Densenaste tidens händelser accentuerar behovet av tydligasignaler och behov av mobilisering mot allaformer av våld och mobbning. Den nya läroplanen skärperskolans och skolpersonalens särskilda ansvar. Det är viktigtatt det finns tydliga rutiner och metodik för hur mobbningoch våld på skolorna skall hanteras. Ett åtgärdsprogram motmobbning och därmed en handlingsberedskap om problemskulle uppstå bör alla skolor ha. Ytterst handlar det omrättssäkerheten för elever och föräldrar.Mer flexibel studietaktDen svenska gymnasieskolan har genomgått omfattandeförändringar . I landets gymnasieskolorfinns det en rad frågetecken kring delar avgymnasiereformen. En del av dessa kommer attuppmärksammas av den parlamentariska kommitté som fåtti uppdrag att följa utvecklingen och redovisa sinabedömningar. Det är i det närmaste ofrånkomligt att vissaövergångsproblem uppstår i samband med att nya reformergenomförs. Dessa måste under hand lösas. Det är emellertidhögst väsentligt att gymnasieskolan nu får arbetsro så attlärare, elever och annan personal kan finna sig tillrätta medde nya förutsättningarna.Folkpartiet liberalerna vill emellertid skapauppmärksamhet kring en fråga som berör bådegymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen.Det gäller möjligheten till mer flexibel studietakt.Grunden för den nya gymnasieskolan lades medpropositionen 1990/91:85 Växa med kunskap. FrånFolkpartiet liberalerna fanns då en stark kritik mot flera avförslagen och viss del av kritiken kvarstår. Folkpartietliberalernas ursprungliga kritik gällde bl a förslag om attgöra alla program treåriga. Eftersom många elever av fri viljatidigare valde ett-, två- och fyråriga linjer fanns detuppenbarligen ett behov av dessa. Ett sätt att mjuka upp denstela programstrukturen är en ökad valfrihet för eleverna ochstörre möjligheter för dem att planera sina studier. Detta hari stor utsträckning tillgodosetts, inte minst genom den nyaläroplanen för gymnasieskolan. är dockmöjligheterna begränsade för de elever som skulle vilja läsaett program i ''moduler'' med etappavgångar.