mot · GI02Jo814 · 1995-01-25 00:00:00 — har tidigare fattat beslut om att den svenskaälgjakten bör vara produktionsanpassad, d.v.s att markenskall producera i genomsnitt minst en älg för att manskall kunna medges tillstånd till älgjakt. Trots detta beslutaderiksdagen att anta ett älgjaktssystem som till stora delarstrider mot huvudmålet. Älgjaktssystemet har därefterytterligare förändrats så att än fler registreringsformer tillåtsidag.Under 1994 hade vi i ett älgjaktssystem som tillätföljande registreringsformer; av dessa är det endast de tvåförstnämnda som kan anses vara avsedda förproduktionsanpassad älgjakt.-- Älgskötselområden117 områden, motsvarande av arealen.-- A-licensområden14 934 områden, motsvarande av arealen.-- B-licensområden6 616 områden, motsvarande av arealen.-- Generellområden13 427 områden, motsvarande av arealen.Registreringsformen upphörde fr.o.m. .-- E-områdenNytt fr.o.m. . Medger en avskjutning på en älgkalv inomområden på .-- KalvjaktsområdenFritt antal kalvar oavsett areal. Behöver inte registreras.-- Allmän jaktUpphörde fr.o.m. årsskiftet.Härutöver tillåts varianter på ovanståenderegistreringsformer.Som framgår är alltså huvuddelen av områdena av sådantyp att de inte kan anses som avsedda förproduktionsanpassad jakt. Dessa icke-produktionsanpassadeområden utgör av den registrerade arealen. Antalet områden utgör dockhela av det totala antalet registrerade områden, men svararendast för av den totala avskjutningen.Om man utgår från att varje registrering kostar samhälletlika mycket innebär detta att dessa älgar som fälls på småmarkerna svarar för av kostnaderna! Kostnaderna för administrationen avälgjakten på dessa områden står givetvis inte i rimligproportion till eventuell nytta, speciellt när man ser till attjakten som bedrivs inte är produktionsanpassad.Sverige har världens tätaste älgstam. Tyvärr är köns- ochålderssammansättning inte den bästa. Dekraftansträngningar som man på många håll gör för attkomma till rätta med problemet har fått motsatt verkan. Demotarbetas av hela älgjaktssystemet eftersom en åtstramningav licenstilldelningar och rekommendationer leder till attvissa jägare väljer att hoppa av den produktionsanpassadejakten till förmån för egen i en ickeproduktionsanpassad registreringsform. De jägare som aktivtarbetat för en kvalitativt bättre älgstam har således ettälgjaktssystem som riktning.Detta förhållande visar sig tydligt i och med de ändringarsom görs inför jakten 1995 när de generella områdenaupphört. Förhoppningen var att så många områden sommöjligt skulle söka sig in i någon form av samarbete genomatt slå samman flera registreringar eller ansluta området tillangränsande områden.Alla förhoppningar om ett utökat samarbete älgjägareemellan som hystes inför årsskiftet har kommit på skam. Pålänsstyrelsen finns meterhöga travar medregistreringsansökningar av vilka endast någon procent är iriktning mot produktionsanpassad jakt. Den omfattandeinformationsverksamhet och anmodan om samgående somgjordes i samband med förändringen har fått motsatt verkan.Många söker sig nu istället ut ur en redan befintligsamverkan. Som exempel kan nämnas att mångajakträttshavare som tidigare haft gemensam registrering i ettgenerellområde nu söker upp till 6 separata registreringar.Många söker sig också aktivt ut ur befintliga A-licensområden för att få egen B- eller E-licens.Denna utveckling visar att hela systemet håller på attkollapsa. Administrationskostnaderna kommer att ökamarkant som älgvårdsarbetet äventyras. Detta i entid då samhället vill spara pengar och faunavårdsarbeteligger högst uppe på dagordningen.Vi vill därför föreslå följande:Sverige i likhetmed sina nordiska grannländer inför ett älgjaktssystem somär helt produktionsanpassat, d v s att minsta område somskall tillåtas för älgjakt bör vara ett område med sådan arealatt det tillåter en avskjutning av minst en älgkalv.Dettaförslag kommer dels att minska administrationen radikalt,dels att ge de svenska jägarna en reell möjlighet att vårda ochbygga upp sunda älgstammar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om produktionsanpassad älgjakt.