mot · GI02Jo263 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningUnder den förra mandatperioden sökte kristdemokraternamed viss framgång förändra inriktningen på svenskjordbrukspolitik, bort års omställningsbeslut.Konsekvenserna av omställningsbeslutet innebär att svensktjordbruk inte står tillräckligt väl rustat inför den nya situationsom ett EU-medlemskap innebär. Genom de korrigeringar av90 års beslut som skedde under förra mandatperioden ärdock utgångspunkten något bättre än vad annars hade varitfallet. Ett tankeexperiment kan man i sammanhanget ändåange. Hur mycket bättre konkurrenskraft hade svensktjordbruk haft om de 13,6 miljarder som anslogs tillomställningsprogrammet istället hade anslagits tillforskning, utbildning, rådgivning och innovationer samtodlarstöd för att utveckla ekologiskt anpassad odling medmål att producera biologiskt fullvärdig mat? Det är förframtiden helt nödvändigt att slå fast att fortsatt svenskjordbruksproduktion i hela landet är en absolutnödvändighet. Det gäller såväl för att målsättningen att helaSverige skall leva ska kunna uppnås som att vi har en tryggadinhemsk livsmedelsförsörjning. Ur globalt perspektiv är detnödvändigt att åkermarken används förlivsmedelsproduktion. Energigrödeanvändning är också ettgott utnyttjande av jordresursen. Att ställa om från odling avenergigröda till spannmål eller vall är ju också fullt möjligtom livsmedelssituationen så kräver.Lantbruket kan bl a av hälso-, miljö- och beredskapsskälinte jämställas med andra näringar. För ett lands medborgareär biologiskt fullvärdig mat en grund till god hälsa.Ekologiskt anpassade metoder för odling och förädling är detlångsiktigt hållbara. Därför måste jordbrukspolitiken syftatill att uppnå det mål satt upp om att avåkermarken skall odlas ekologiskt . En målsättningsom drivit som ett viktigtpolitiskt krav och som fått acceptans i riksdagen.En förutsättning för att det ekologiska jordbruket skall ökai omfattning är dock att det finns grundförutsättningar för attbedriva jordbruk överhuvudtaget. Regeringen har med sinaåtgärder , vilka nu fullföljs ibudgetpropositionen, allvarligt skadat förutsättningarna förjordbruksnäringen. När regeringen sedan också avhänderSverige möjligheterna till miljöstödsprogram från EU fårdetta mycket allvarliga konsekvenser för svenskt jordbruk.Jord- och skogsbruket är en förutsättning för en levandelandsbygd och tusentals arbetstillfällen i livsmedels- ochskogsindustri. Att regeringen med öppna ögon nu riskerarökad arbetslöshet såväl i primärproduktionen som iförädlingsledet är ytterligt allvarligt.KonsekvensanalysRegeringens samlade politik för jordbruks- ochskogsnäringen innebär kraftigt försämrade villkor för denenskilde jordbrukaren och det enskilda jordbruksföretaget.Denna politik genomförs utan att man på något sätt har gjorten konsekvensanalys avseende sysselsättning,försörjningsberedskap, bevarandet av det öppna landskapet,övergång till mer miljövänlig jordbruksproduktion etc. Pånågra rader väljer man att i budgeten göra en ''analys'' avekonomin inom svenskt jordbruk genom ett resonemangomkring de PSE-tal (jämförelsetal) för jordbruket somOECD redovisar. Detta trots att man vet att PSE-talegentligen bara lämpar sig för jämförelser mellan länder ochinte lämpar sig som analysmetod av enskilda länder.Regeringen måste återkomma till med engrundlig konsekvensanalys där ovan nämnda områdenbelyses.Det är helt nödvändigt att denna näring fårkonkurrensvillkor som gör att man rättvist kan bedömaeffektiviteten i den svenska jordbruksnäringen med den iomvärlden. En konsekvensanalys skulle kunna ge besked omvilka förhållanden som råder gentemot omvärlden och vilkaeffekter de olika förslagen på jordbruksområdet kommer attfå avseende ovan angivna områden. Regeringen bör snaraståterkomma till med en sådan konsekvensanalys attha som underlag för det fortsatta beslutsfattandet. Enparlamentarisk referensgrupp som på nära håll kan följakonsekvensanalysarbetet bör också tillsättas.Kritik mot regeringen skall framförallt riktas mothanteringen av det framförhandlade när det gällermiljöprogram och stöd till mindre gynnade områden (LFA-stöd). Det nu liggande förslaget innebär att deframförhandlade miljöresurserna endast används till entredjedel och att regionalstödet till bara nyttjastill . Utöver detta tas hela stödet till lantbruketsavbytartjänst bort, vidare aviseras en fastighetsskatt påjordbruks- och skogsmark som sammantaget innebär en storutgift för näringen.EU och miljöprogrammetPå initiativ av den förra regeringen utarbetademiljöstödsutredningen ett förslag till miljöprogram inomramen för EG:s förordning 2078/92 (SOU 1994:82).Delprogrammen bestod av ett bevarandeprogram, ettprogram för ekonomisk bärkraft samt ett program förresurshushållande jordbruk. I den EU-proposition dendåvarande fyrklöverregeringen lämnade till riksdagenangavs huvudinriktningen för programmen samt angavsramanslag. EU-propositionen angav också ramar förarealersättning och LFA-stöd och innebar att detdelfinansierade regionala stödet och miljöstödsprogrammetskulle utnyttjas maximalt. vidhåller attdet framförhandlade avtalet med , proposition1994/95:19 skall tillämpas. Det var också detta avtal svenskafolket gick till val på den 13 november 1994.När så den socialdemokratiska regeringen med stöd av enmajoritet i skrotade stora delar avmiljöprogrammet och LFA-stödet, ändrades också på ettdrastiskt sätt förutsättningarna för jordbrukssektorn. Beslutetinnebär att de möjligheter till stöd som finns i EG:sförordningar om miljöstöd och regionalstöd inte nyttjas. Detfinns ingen logik i ett sådant handlande. Sverigesbruttoavgift till EU påverkas inte, däremot minskaråterflödet av resurser från EU:s fonder -- resurser som bådegynnar miljö och sysselsättning på landsbygden.I proposition 1994/95:75 ''Vissa livsmedelspolitiskaåtgärder vid ett medlemskap i unionen'' lovaderegeringen återkomma med ett mera detaljerat förslag tillalternativt bantat miljöprogram. Detta alternativa förslaglyser dock fortfarande med sin frånvaro. Regeringenvidhåller alltjämt att inget miljöstöd ska riktas tillmiljöförbättrande åtgärder inom det konventionellajordbruket. Detta trots att steget nu kan väntas bli betydligtstörre för de jordbrukare som funderat på att ställa om tillekologisk odling. Miljöprogrammet för det konventionellajordbruket skulle haft ett stort värde som inkörsport förkonventionella jordbrukare i de nya tänkesätt som detekologiska jordbruket anvisar.En optimal lösning nödvändigEU:s generella stöd gynnar i huvudsak den mermiljöbelastande spannmålsodlingen på slätten. Det är motden bakgrunden det nationellt medfinansierade miljö-, LFAoch Norrlandsstödet blir så viktigt. Med dessa stöd kanodlingen i skogs- och mellanbygder samt kommaupp i nödvändig och någorlunda likvärdig ekonomiskbärkraft med jordbruket i slättbygd. Ett uttalat mål är ocksåatt driva på i den redan inslagna inriktningen på väg motvärldens renaste jordbruk. Viktiga mål är bevarande av urnatur- och kultursynpunkt värdefulla marktyper ochlandskap, minskad miljöbelastning, ökad resurshushållning,öka och bevara höga naturvärden och biologisk mångfald.Sammantaget innebar förra regeringens förslag tillmiljöprogram, LFA samt Norrlandsstödet att miljömål kundenås vad gäller alla delar av jordbruksproduktionen inomlandet, samt att en nödvändig ekonomisk bärkraft kundegaranteras jorbruket också i mer lågproduktiva områden. Detsynsättet på hanteringen av miljöprogrammet skall enligtKdS uppfattning gälla.MiljöavgifterMiljöavgifter som tas ut av jordbrukarna ska enligtkristdemokraternas mening i sin helhet återföras tilljordbruket i form av ersättningar för miljöbevarandeåtgärder. Om man återför miljöavgifter utifrån krav påytterligare miljöåtgärder får man en dubbelverkande effektav miljöavgifterna. Det är nu också andemeningen i detriksdagsbeslut som togs där det ijordbruksutskottets betänkande (1994/95:JoU7) står attjordbruket och trädgårdsnäringen ska tillföras resurser förmiljöinsatser som står i paritet med intäkterna frånmiljöavgifterna.Med den nu beslutade nivån ger miljöavgifterna cirka 400mkr/år. Dessutom överförs enligt budgetförslaget de medelsom funnits hos förlandskapsvårdande åtgärder och (naturvårdsåtgärderi odlingslandskapet) till meduttrycklig destination till miljöprogrammet -- sammanlagt289 per årsbasis. Ytterligare minst 35miljoner kronor kan dessutom flyttas från olikarådgivningsanslag inom departementet till miljöprogrammeteftersom EU:s miljöförordning godtar medfinansiering avrådgivning för miljöåtgärder. Detta innebär att det nationelltfinns tillgängligt ca , vilket möjliggör entotal ram för miljöprogrammet på det dubbla då EUmedfinansierar lika mycket som staten själv lägger ut.Regeringen föreslår trots detta en begränsning av densvenska insatsen till . Det innebär ipraktiken att jordbruket förutsätts betala helamiljöprogrammet via miljöavgifter, medan de medel somöverförs från Miljö- till används förandra ändamål.Kristdemokraternas uppfattning är att miljöavgifternasuccessivt ska läggas på en sådan nivå att näringen själv kanbetala de program för ekonomisk bärkraft samtresurshushållning som föreslogs i EU-propositionen.Däremot bör bevarandeprogrammet (eller program förlandskapsvårdande åtgärder) helt betalas via staten medEU:s medfinansiering, då detta är att betrakta som betalningtill arbetet för att upprätta för hela samhället kollektivanyttigheter. Genom att näringen själv bekostar en stor del avmiljöstödet drar vi nytta av EU:s miljöprogram fullt ut utanatt belasta statsbudgeten ytterligare. På detta sätt får man enbredare miljösatsning på jordbruket och miljöåtgärdernakommer att gälla hela jordbruksnäringen och inte barautvalda delar. Strävan är således att användamiljöstödsprogrammet fullt ut. Inledningsvis kan det vara såatt anslutningen till miljöstödsprogrammen inte kommer attbli 100-procentigt . Under det närmasteåret bör det från budgetmedel tillskjutas ytterligare 300miljoner kronor. Tillsammans med ovan angivna medel samtmedel som blir över vid förändringen av uppläggningen avLFA-stödet nås i det närmaste full nationell täckning avmiljöstödsprogrammen.Miljöavgifterna bör höjas stegvis och i fas medanslutningen av producenter till programmen.Större delen av anslaget till rådgivning och utbildningunder anslag B 4 bör flyttas in i anslaget B 11Miljöersättningar i jordbruket, så att möjlig EU-medfinansiering nyttjas. Om miljöprogrammet för detkonventionella jordbruket genomförs i enlighet med EU-propositionen kan också en stor del av anslaget F 6Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket flyttas till anslaget B11.Stödet till och strukturstöd (LFA)Regeringen väljer att utforma stödet till som etti huvudsak nationellt finansierat stöd. Detta föreslåsutformas i huvudsak som ett produktionsanknutet stöd. Ibudgetpropositionen anvisas tillNorrland vilket med EU:s medfinansiering innebär en totalram för på 995 miljoner kronor.EU-propositionens förslag till stöd till är bättre.Det är ett i huvudsak miljöinriktat stöd, där den nationellakostnaden är . Men då EUmedfinansierar miljöprogrammen i större utsträckning ärden totala stödnivån för i det fallet 1 045 miljonerkronor.Mellanskillnaden räcker för att betala hela det LFA-stödi som regeringen inte säger sig klarafinansieringen av.Budgetpropositionen innebär att enbart 50 miljoner skallsatsas i . Det är 150 miljoner mindre än vadsom föreslogs av fyrklöverregeringen. Regeringens tvekaninför varje form av stöd till södra ärsvårbegriplig då utredningar visat att de naturligaförutsättningarna för jordbruket inte är bättre än i södraNorrland. Regeringen är väl medveten om att denautomatiska ökningen av jordbruksstödet p g a EU-medlemskapet ger liten utdelning i södra ,eftersom odlingen av spannmål, olje- och proteingrödor ärrelativt blygsam. Att i det läget föreslå en 75-procentigminskning av strukturstödet till jordbruksbygder med deerkänt högsta naturvärdena, kan inte vara en riktigprioritering.Riksdagen bör anslå 150 miljoner ytterligare utöverregeringens förslag till områden i , detta ienlighet med förra regeringens förslag. Detta blirbudgetmässigt ingen ytterligare kostnad. Tvärtom blir detytterligare medel över för att förstärka miljöprogrammet.ArealersättningRegeringen föreslog redan i proposition 1994/95:75 enminskning av antalet regioner i spannmålsstödet. Syftet varatt omfördela pengar från bättre till sämre jordbruksbygder.Tanken verkar vara att detta skall uppväga slopandet avprogrammet för ekonomisk bärkraft. I och för sig stöder vitanken på utjämning mellan regioner, men en omfördelningav arealersättningen genom att inrätta färre än 11 klasserinnebär inte en omfördelning från slättbygd till skogsbygd.Skogsbygderna domineras helt av vallodling och påverkasendast marginellt av nivån på spannmålsstödet. Risken ärockså uppenbar att om spannmålsodlingens villkor på slättenförsämras ökar intresset att gå över till animalieproduktion.Detta missgynnar de facto jordbruket i skogs- ochmellanbygder.Det är angeläget att hålla fast vid den indelning i 11 klassersom föreslogs i EU-propositionen. För att kompenserasvagare regioner skall istället det program för ekonomiskbärkraft som anges i EU-propositionen genomföras.PrisorterUtan föregående behandling i har regeringen tillEU-kommissionen notifierat 4 stycken prisorter vad avserinterventionssystemet för spannmål. I EU-propositionenangavs minst 30 orter och denna utgångspunkt ändrades intei via något motionsyrkande. För att syftet bakomEU:s interventionssystem för spannmål ska gälla i ,var den förra fyrpartiregeringens förslag om minst 30prisorter välavvägt. Detta står också klart vid en jämförelsemed andra EU-länder som genomsnittligt har en prisort per50 000 ha spannmålsodling. Regeringens förslag med 4 orterger för svensk del en ort per 375 000 ha spannmål. Dettavisar på orimligheten i förslaget och visar att regeringen inteär beredd att ge svenskt jordbruk jämförbarakonkurrensvillkor. När effekten därtill leder till en vinst förEU på bekostnad, samt minskar inkomsterna isvensk spannmålsodling med i storleksordningen 100miljoner kronor, framstår regeringens politik särdelesobetänkt.Det är uppfattning att det i EU-propositionen föreslagna antalet prisorter ska inrättas.Ekologiskt jordbruk i och EUSverige bör i EU med kraft verka för en i alla länder likamiljöavgift på kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel.Utgångspunkten bör vara vår nuvarande nivå i ochsedan en stegvis höjning. Dessa miljöavgifter bör sedan tillfullo utnyttjas för att stödja en ekologisk anpassning avodlingen inom EU med biologiskt fullvärdig kost som mål.LRF-kampanjen om världens renaste mat måste bli enledstjärna också för arbetet inom EU.De påtänkta nya instruktionerna för jordbruksverket börgenomsyras av målsättningen att stimulera jordbruket ochträdgårdsnäringen till en allt bättre ekologisk anpassning.Verkets kvalitetsredovisningar skall genomsyras av detta.I den motion presenterade i sambandmed regeringens proposition ''Vissa livsmedelspolitiskaåtgärder vid ett medlemskap i unionen''(1994/95:75) föreslog vi att det ekologiska jordbruket heltskulle undantas från kravet om träda, att arealersättningmåste ges till all ekologiskt odlad areal, dvs också inkluderavallen samt att särskild hänsyn skulle visas det ekologiskajordbruket vid tilldelning av kvoter. KdS fick gehör iriksdagen för de först- och sistnämnda kraven. Det bör ocksåvara möjligt att enas omkring det rimliga i att det ekologiskajordbruket garanteras arealersättning till . Ekologiskodling uppfyller kraven på extensiv produktion i balans.För att rimlig lönsamhet skall uppnås inom det ekologiskajordbruket bör följande arealersättningsnivåer gälla för CAP-grödor och potatis, vall, grönsaker, sockerbetor ochrotfrukter:Konventionellt jordbrukEkologiskt jordbruk spannmål2 000 kr3 200 krbaljväxter(*)2 900 kr4 400 krvall, potatis 1 800 krgrönsaker, sockerbetoroch rotfrukter(*) Krav bör ställas på att areal kort efter skörd höstsås elleratt andra åtgärder vidtas för att minimera risker förkväveläckage.Dessa nivåer på arealersättningen till ekologiskt jordbrukär accepterade av EU.Forskning, innovationer, försök och utbildningEn viss del av anslagen till SLU och bör öronmärkasför utveckling av ekologiskt lantbruk syftande till uthållighetoch biologiskt fullvärdiga livsmedel. En målsättning börvara . Utvecklande forsknings-, innovations- ochförsöksverksamhet bör inom nämnda institutioner fördelasmed prioritering till den samhällsnytta som kan nås i formav förbättrade odlings- och djurskötselåtgärder.AvbytarverksamhetenDet statliga stödet till avbytarverksamheten skall enligtkristdemokraternas uppfattning finnas kvar. För mjölkgårdarär avbytarverksamheten helt nödvändig för att möjliggöra ettnormalt liv för jordbrukarna. Det är ytterligt märkligt attregeringen nedrustar så kraftigt på det sociala området förjust denna grupp.Det är absurt att på ett bräde nu riskera sysselsättningenför 1 700 personer, varav utgörs av kvinnor,Genom regeringens förslag ökar också orättvisan förjordbruksnäringen i förhållande till andra näringar.Kristdemokraterna anser därför att 200 miljoner skallanvisas för fortsatt stöd till avbytartjänsten.Fastighetsskatter på jord- och skogsbrukKristdemokraternas uppfattning att det är genomsuccessivt höjda miljöavgifter som omställningen till mermiljövänlig jordbruksproduktion skall uppnås innebär ocksåatt något ytterligare utrymme för ökade belastningar i formav skärpta skatter på jordbruksfastigheter inte existerar.Eftersom samma procentsats ska betalas oavsettarealavkastning så är en höjd skatt på jordbruksfastigheterockså en ren straffbeskattning för den som övergår tillmindre intensiva brukningsmetoder och omställning tillekologisk odling. Också skogsägarna utsätts för en orimligbeskattning om regeringens aviserade förslag skulleförverkligas. Kostnaderna för EU-medlemskapet skall inteensidigt belasta en särskild näring. Förslagen om höjd skattpå jordbruks- och skogsfastigheter tillbakavisas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av svenskjordbrukspolitik syftande till att ge möjlighet att bedrivajordbruk i hela landet och fullt utnyttjande av befintligåkermark,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det globala perspektivet ilivsmedelsförsörjningen skall vägas in vid utformningen avjordbrukspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en konsekvensanalys av den fördajordbrukspolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöprogrammet omfattandebevarandeprogram, program för resurshushållning ochprogram för ekonomisk bärkraft, innebärande en strävan motatt de tre delprogrammen används fullt ut,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att principen om återförande avmiljöavgifter till jordbruksnäringen skall tillämpas,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till mindre gynnade områden(LFA), vilket innebär utöver regeringens förslag,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arealersättning till det ekologiskajordbruket för CAP- och icke CAP-grödor,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om antalet klasser för arealersättningtill CAP-grödor,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om antalet prisorter för intervention,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avbytartjänsten och anvisar utöver regeringens förslag,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om instruktioner till jordbruksverketnär det gäller att stimulera jordbruket och trädgårdsnäringentill en bättre ekologisk anpassning,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om öronmärkta anslag till SLU ochSJFR för utveckling av ekologiskt lantbruk,113. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fastighetsskatter på jord- ochskogsbruk.2