mot · GI02Ub314 · 1995-01-25 00:00:00 — Bestämmelser för fristående skolor majoritet beslöt under /92 attgarantera samtliga fristående skolor, vars verksamhetgodkänts av , lägst av kommunernasgenomsnittskostnad för en elev i grundskolan.Beslutet fattades trots massiv kritik från bl.a. SvenskaKommunförbundet.Från flera kommuner, såväl borgerliga somsocialdemokratiska, har framförts att ersättningsnivån till defristående skolorna i många fall kommit att överstigakostnaden för kommunalt drivna skolor. I många fall harkostnaderna för de fristående skolorna blivit så höga, attkommunerna tvingats dra ner på resurserna till barn medsärskilda behov.Riksdagsbeslutet innebär en garanterad rätt för allafristående skolor, som uppfyller av stipuleradeformella krav, att uppbära ersättning. Kommunenhar inga möjligheter att pröva behov eller skälighet avetableringen.Det finns en bred enighet i om att föräldrar ochbarn skall ha möjlighet att välja skola med särskildpedagogisk eller konfessionell inriktning. Skolverketstillämpning av lagstiftningen beträffande de friståendeskolorna har resulterat i att kommunerna fråntagitsmöjligheterna att kontrollera ekonomin i planeringen förskolan.Det mycket svåra ekonomiska läget för många kommunertvingar fram en översyn av den kommunalaskolorganisationen. För att hålla uppe kvalitén påundervisningen (lärartäthet, bra läromedel, fortbildning avlärare och inte minst stödet till handikappade elever) harmånga kommuner känt sig nödsakade att lägga ner enstakamindre skolor med litet elevunderlag. Genom att ta till varakapacitet i närliggande skolor kan såväl personalresursersom lokaler utnyttjas bättre än tidigare.Denna form av skolnedläggningar strider många gångermot föräldrarnas önskemål. har skolstyrelserna förtdialog med föräldrarna, där argument prövats mot varandra.I några fall har det kunnat leda till att skolorna behållits,sedan man gemensamt sett att nackdelarna med nedläggningövervägt. I andra har kommunerna fullföljt sina planer på enförändrad organisation, då de ekonomiska ochorganisatoriska skälen vägt tyngst.Genom bestämmelserna om fristående skolor kan starkaföräldrar desavouera de kommunala besluten genom att medhänvisning till lagstiftningen och tillämpningdriva skolan vidare, nu i privat regi, men fortfarande medkommunala pengar. Staten ålägger kommunerna kraftigabesparingar, men ställer sedan krav på att de friståendeskolorna skall finansieras, att kommunernas möjligheter tillbesparingar omintetgörs. Förlorare blir ytterst de barn, somhar störst behov av stöd.Vi anser det nödvändigt att skollagen ses över så attkommunerna ges ett starkare inflytande över etableringen avfristående skolor. Tidsplanen för ansökan och inrättande avsådana skolor behöver också ses över.Det kan inte anses rimligt att en kommun åläggs att betalaut statsbidrag till en skola, som ansöker om godkännandeunder senvåren och startar sin verksamhet på hösteninnevarande år. Sådana krav omöjliggör varje form avomprioritering och långsiktig budgetering i en kommun. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett ökat inflytande för kommunernavad gäller godkännande av fristående skolor.