ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02T30 · 1995-11-09 00:00:00 — med anledning av prop. Regeringen föreslår i denna proposition att riksdagenstidigare beslut om att bolagisera Vägverketsproduktionsdivision upphävs. Istället börproduktionsdivisionen fortsätta drivas inom ram imyndighetsform, men i bolagsliknande form och ikonkurrens.Bakgrunden till detta förslag är ett riksdagsbeslut från attVägverkets produktionsdivision skall ombildas till ett av staten helägtaktiebolag . Regeringen bemyndigades att genomförabolagiseringen. har löpande, som gått sedan dettabeslut, redovisat arbetet mot en bolagisering.Regeringen backar nu från sitt uppdrag och vill återställa ytterligare ett somman tycker obekvämt beslut från den tidigare fyrpartiregeringen. Man angersom skäl att beställarkompetensen inom ännu inte är fulltutvecklad och att man inte har tillräcklig erfarenhet för att i konkurrensupphandla drift- och underhållsentreprenader. Regeringen menar att degrundläggande trafikpolitiska målen därmed inte med säkerhet uppfylles ochatt trafikanter kan komma att drabbas. Inte heller produktionsdivisionenbedöms av regeringen som mogen för bolagisering. Formerna för överför-ingar av tillgångar och tryggande av pensionsskulden anses dessutom behövautredas vidare.Taktiken från känns väl igen. I ord talar man positivt omeffekten av en bolagisering, men av olika ogrundade anledningar måstefrågan utredas ytterligare. Regeringen drar ut på de för tillväxten och vårtvälstånd så viktiga besluten genom att återställa tillväxtfrämjande beslutfattade under den förra mandatperioden.Regeringen tycks av rent ideologiska skäl handla mot bättre vetande. Enutvärdering vintersäsongen 1994/95 visar att lyckats relativt bra isin upphandling av driftsentreprenader, skriver regeringen i propositionen.Likaså uttrycker man att det tilltänkta produktionsbolaget har goda förut-sättningar att hävda sig på marknaden. Detta är en uppfattning som vi delar.Vi är helt övertygade om att full konkurrensutsättning för produktions-divisionen ger bättre möjligheter till effektivitetsförbättringar, vilket gervinster för såväl staten som de enskilda trafikanterna. Erfarenhet visar attbolagsformen skapar effektivitet, rörlighet, marknadsorientering ochlönsamhet. Vi kan inte se att det finns något som tyder på att en bolagiseringskulle försämra möjligheterna att uppnå de trafikpolitiska målen. Tvärtomtorde beställarfunktionen inom , genom bolagiseringen av pro-duktionsdivisionen, snabbare förbättra sina rutiner och höja sin kompetens.Därmed kan uppköpen bli mer effektiva och snarare bättre verka för attuppfylla de trafikpolitiskt uppställda målen. Argumentet att organisationeninte är mogen att bli ett eget bolag kan inte vara giltigt. Med deninställningenskulle inte mycket förändringsarbete och nödvändig utveckling komma tillstånd.Inget kan garanteras mer än att det enda bestående kommer attvara ständig förändring. För att arbete då ska vara så kvalitets-mässigt, kostnadseffektivt och kundorienterat som möjligt bör bolagiseringenverkställas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens proposition 1995/96:91.
mot · GJ02U11 · 1995-11-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:31 Ny myndighet för kontroll över krigsmateriel och andra strategiskt känsliga produkter De motiv som regeringen redovisar för att inrätta en nymyndighet och för att befria regeringen frånförvaltningsärenden av rutinbetonad karaktär är i principbegripliga. Troligen är huvuddelen av de utförselärendensom avgörs genom beslut av statsråd av sådan karaktär att dekan och bör avgöras av myndighet. Regeln om kollektivbeslutsform i regeringsärenden skall så långt möjligtupprätthållas. Det bör bara i ett fåtal fall vara möjligt att ettenskilt statsråd har beslutanderätten. Dagens situation därnärmare 2000 ärenden avgörs på detta sätt är givetvis intetillfredsställande.Vänsterpartiet menar att det är ytterst viktigt att det politiska ansvaret inteinskränks genom den nya ordningen. Det som regeringen anfört om vilkaärenden som skall prövas av myndighet ger i sig ingen grund för att tro attdetta är regeringens avsikt, men riskerna för att så kan bli fallet måsteuppmärksammas. Den politiska prövningen innebär att antaletregeringsärenden, som uppgår till några hundra , knappastkommer att minska enligt vår uppfattning. menar tvärtom attdet är viktigt att det inte sker.Tillstånd enligt lagen får bara lämnas "om det finns säkerhets- ellerförsvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot Sverigesutrikespolitik".Regeringen anger klart att några andra - allmänna eller enskilda - intressen(arbetsmarknadspolitiska skäl , ett företags behov av att få avsättning för sinaprodukter osv.) inte skall vägas in vid prövningen. finns detformuleringar i annat dokument, propositionen om totalförsvar i förnyelse,där regeringen pekar på vikten av att staten på ett aktivt sätt stöttarförsvarsindustrins exportansträngningar. Givetvis innebär detta intresse-konflikter. I sådana sammanhang får det nya rådet för samråd en viktigställning för att avgöra om ett ärende har principiell betydelse eller annars ärav särskild vikt. Om den politiska prövningen inte skall minska måsteoenighet i rådet som regel medföra att ärendet överlämnas till regeringen.Lagförslagets 1 § att inspektionen får överlämna ärenden till regeringenmåste ändras till att det skall ske i de situationer som anges i lagen.Oklarheter mellan myndighet och regering har i andra sammanhang inneburitatt handläggningen blivit lidande. Så har det exempelvis inträffat attutlänningsnämnden, efter att ha fattat ett felaktigt beslut, fått påpekandenfrånregeringen men trots dessa inte ändrat sin hållning.I övrigt anser att all krigsmaterielexport skallupphöra. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna om vad imotionen anförts om vikten av att den politiska prövningen säkerställs,2.3. att beslutar om ändring av 1 a § lagen om krigsmaterielenligt vad i motionen anförts..11FStockholm den 16 november 1995Björn ()()()()
mot · GJ02U2 · 1995-11-14 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:40 FN Det finns många förtjänstfulla markeringar i regeringensskrivelse. Dock skulle en högre grad av precision ochprioritering när det gäller FN och FN-systemetshuvuduppgifter vara önskvärd.FN bör nu koncentrera sig på sina fyra huvuduppgifter. Den första ochavgörande är säkerhetsrådets uppgift att upprätthålla internationell fred ochsäkerhet. Det behövs en kraftfullt förbättrad ledningsförmåga för humanitäraoch fredsbevarande operationer. Det behövs också större resurser för att klaraanspråken på sådana. Det ankommer på medlemsländerna att fullgöra sinaförpliktelser i detta avseende.Att säkra folkrätten och de grundläggande mänskliga rättigheterna är enannan huvuduppgift. Tyngdpunkten ligger i nuvarande läge inte så mycket iatt bygga ut den internationella rätten utan att se till att folkrättenefterlevsoch att de grundläggande mänskliga rättigheterna respekteras. Den uppgiftenblir lättare därigenom att en majoritet av medlemsländerna numera ärdemokratier eller framväxande demokratier. Genom kommunismens fall finnsdet heller inte någon tilltro till proletariatets diktatur och därmed intelängrenågot brett ideologiskt motstånd mot mänskliga rättigheter och demokrati.Generalförsamlingen bör se som en av sina huvuduppgifter att bevaka lägetbeträffande de mänskliga rättigheterna och utförligt debattera lägetbeträffande dessa i medlemsländerna.Det vardagliga internationella samarbetet i FN:s olika underorgan, dentredje huvuduppgiften, kan förbättras genom att verksamheten koncentrerastill ett färre antal betydelsefulla organisationer, som uträttar ett viktigtarbete.Andra organisationer kan avvecklas. bör ta initiativ till detta.FN:systemet har som en av sina absolut viktigaste uppgifter att bidra tillden uthålligt kraftiga tillväxt i som är nödvändig för att i snabbtakt utrota fattigdomen. ledande roll för att bidra till enförändrad inriktning i länder som stagnerar i sin utveckling och därfattigdomen ökar är central. IMF har en nyckelroll i uppgiften att säkra detinternationella betalningssystemet och att minska bördan i hårt skuldsatta på ett sätt som inte främjar vanskötsel och korruption, vilket är en avde viktigaste uppgifterna de kommande åren.Den viktigaste externa faktorn för utveckling är dock denglobala frihandeln. har en nyckeluppgift iatt se till att länderna fullföljer gjorda åtaganden om tullsänkningar menockså i att målmedvetet främja tullfria tillträde till i-ländernasmarknader.Sist men inte minst måste FN-systemet, främst UNHCR och ,ständigt ha beredskap att snabbt hjälpa eller lindra verkningarna av kriseroch katastrofer.I enlighet med subsidiaritetsprincipen skall FN koncentrera sig på deoffentliga uppgifter som bäst kan lösas på global nivå. I ökad utsträckningkan FN också delegera uppgifter till regionala organ. Huvuddelen av deglobala frågorna löses av det civila samhället och av insatser på regional ellernationell nivå. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om FN:s huvuduppgifter.
mot · GJ02U5 · 1995-11-14 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:40 FN En internationellmiljödomstolTrots att insatser görs överallt i världen för att skapa ochupprätthålla en hållbar utveckling, accelererarmiljöförstöringen på land, till havs och i luften. Dettatillsammans med ett överutnyttjande av naturresurserna göratt människan närmar sig gränsvärdena för sin överlevnad påjorden, i vissa fall har man redan överskridit dem.Riokonferensen och det lokala initierat har gjort allt fler människor medvetnaom problemen. En världsomspännande global insats för attminska människors belastning på jorden kräver såvälpersonliga, lokala, nationella som globala beslut.Miljöpartiet de Gröna anser, att det i vissa klart definierade områden krävsöverstatliga beslut. Ett sådant är gränsöverskridande miljöförstöring, somhotar vår gemensamma överlevnad. Två gånger har vi i riksdagkrävt, att skulle verka för inrättandet av en internationellmiljödomstol, öppen för talerätt för såväl stater som organisationer. Det är avyttersta vikt att inte bara stater får talerätt vid domstolen. Det finnsorganisationer, vars kunskaper och aktiva arbete haft en avgörande betydelseför att förebygga och lösa miljöproblem.De internationella domstolar som finns är inte tillräckliga och äröppna endast för att lösa tvister mellan stater. En internationell miljödomstolkan bli ett effektivt medel för att tvinga stater, som anslutit sig tilldomstolen,att följa miljörättsliga förpliktelser. En sådan domstol kan genom demöjligheter den ger vara påtryckare för både akuta och långsiktigamiljöåtgärder. Den kan också hjälpa till att skapa den internationella praxissom saknas på miljörättens område.Vi föreslår att inom FN verkar för att en internationellmiljödomstol inrättas, som är öppen för alla nationer och andra berördaparter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall verka för en internationellmiljödomstol där såväl länder som organisationer har talerätt.
mot · GJ02U7 · 1995-11-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:31 Ny myndighet för kontroll över krigsmateriel och andra strategiskt känsliga produkter I propositionen föreslås inrättande av en ny myndighet förkontroll över krigsmateriel och andra strategiskt känsligaprodukter. En viktig fråga i sammanhanget är under vilkaförhållanden som ett ärende lämpligen överlämnas tillregeringen för prövning. I lagförslaget föreslås följandeformulering: "Inspektionen får med eget yttrande lämna överett ärende till regeringens prövning, om ärendet harprincipiell betydelse eller annars är av särskild vikt.Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter omöverlämnande av ärenden till regeringen. "I anslutning till förslaget utvecklas de huvudlinjer enligt vilka regeringenanser att förfarandet bör utformas. Av dessa framgår bl a vikten av en klaransvarsfördelning vad gäller överlämnandet av ärenden. Tankegångarna härinstämmer vi i. Vi menar dock att denna klara ansvarsfördelning kommerännu tydligare till uttryck om i den första meningen i ovan citerade förslagformuleringen att inspektionen "får" överlämna bytes mot "skall". Sammaståndpunkt intas av Länsrätten i . Den andra meningen i ovanciterade förslag utgår vi ifrån har till syfte att, inom ramen för nämndaansvarsfördelning, tillförsäkra regeringen initiativrätt vad gäller att ta inärenden. Vi finner det ytterst angeläget att regeringen har en sådan rätt isituationer som kan uppkomma samt att den praktiskt kan utövas snabbt ocheffektivt, samt i behandlingen av ett ärende. Detta börges regeringen till känna. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att 1 a § andra stycket lagen omkrigsmateriel skall lyda "Inspektionen skall med eget yttrande" - - -,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regeringens initiativrätt.
mot · GJ02U8 · 1995-11-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:31 Ny myndighet för kontroll över krigsmateriel och andra strategiskt känsliga produkter Kontrollen av krigsmateriel respektive av strategiskaprodukter (s.k. dual use-produkter) regleras av två skildalagar och bygger på två fundamentalt skilda synsätt. Utförselav krigsmateriel är i princip förbjuden. Dual use-produkteromfattas däremot i princip av frihandel och av EU:s friarörlighet för varor.Det finns därför ingen anledning att prövning enligt de två skilda lagarnaskall ske av samma myndighet. Tvärtom ligger det ett värde i att dual use-produkter hanteras i en ordning skild från krigsmateriel. Regeringensproposition om en ny myndighet för kontroll över krigsmateriel och andrastrategiskt känsliga produkter avvisas därför.I betänkandet Kontrollen över export av strategiskt känsliga varor (SoU1993:56) föreslogs att tillståndsprövningen för dual use-produkter bördelegeras från regeringen till . De flesta remissinstansernastödde utredningens förslag. Vi delar utredningens uppfattning som vi finnerväl underbyggd. beslut bör kunna överklagas tillregeringen.Finansieringen av tillståndsprövningen för dual use-produkter bör ske påsamma sätt som i och EU i övrigt för att inte diskriminera verksamheti i förhållande till verksamhet i andra länder. Avgifter av det slag somföreslås i propositionen finns inte i våra grannländer eller i andra EU-länder,och avvisas därför.När det gäller tillsyn av krigsmateriel finner vi inte anledning att nu ändraden ordning som gäller. Krigsmaterielinspektionen och den bör fortsättningsvis finnas kvar medsamma uppgifter som . Någon förändring i lagen om krigsmateriel ärdärför inte motiverad. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1995/96:31 i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skilja handläggningen av tillsyn avkrigsmateriel och av dual use-produkter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om myndighet för tillståndsprövning av dual use-produkter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avgifter för tillståndsprövning av dual use-produkter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Krigsmaterielinspektionen och .
mot · GJ02Ub5 · 1995-11-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:89 Utbildning i för utlandssvenska barn och ungdomar I propositionen tar regeringen upp frågan om utlandssvenskabarns och ungdomars möjlighet till utbildning i Sverige.Riksinternatskolorna skall i sin nuvarande form behållasenbart under en övergångstid.Jag anser att det skulle vara mycket olyckligt att avskaffa riksinternateninom loppet av en femårsperiod. Denna skolform har visat sig ha storbetydelse för ungdomar vars föräldrar bor och verkar utomlands. Behovet avutbildning i för dessa barn kommer att öka i takt med den fortsattainternationaliseringen. Att i detta läge avveckla en skolform som visat sig hastor betydelse strider mot ambitionen att utveckla vårt lands internationellakontakter.Riksinternaten har den viktiga uppgiften att ge utlandssvenska barn ochungdomar en god teoretisk utbildning som man inom ramen fördenna skolform får gå in i vårdnadshavarens ställe när det gäller att ge dentrygghet och fostran som föräldrarna inte kan ge, beroende på de geografiskaavstånden. Det är utomordentligt angeläget att barnens och ungdomarnassamlade behov tillgodoses såväl som under fritiden.Föräldrarna måste känna trygghet när barnen går i utbildning långt frånfamiljen. Nuvarande system med riksinternat har visat sig hålla måttet när detgäller denna trygghet. Den direkta kontakten mellan skolan och föräldrarna ärviktig och likaså att flera vårdnadshavare utifrån samma situation kanpåverka barnens tillvaro under den samlade skolgången och under fritiden.Det är vidare angeläget att ungdomar från den ort där riksinternaten ärförlagda ges möjlighet att delta i undervisningen vid dessa skolor. På så visges möjlighet för de utlandssvenska eleverna att få naturliga sociala kontakterutanför skolan med såväl skolkamraterna som med samhällslivet i stort. Detskulle därför vara olyckligt om statsbidragssystemet utformas så att dennamöjlighet försvåras.I ett läge när utvecklingen går i den riktningen att behovet av utbildning förutlandssvenska barn och ungdomar ökar i och med ett vidgat internationelltsamarbete och utbyte, skulle det vara helt felaktigt att försämra elleromöjliggöra möjligheterna till utbildning i för dessa ungdomar.Riksinternaten har visat sig uppfylla behovet på ett bra sätt utifrån detsamlade utbildningsansvaret och det sociala ansvaret. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1995/96:89 om utbildning i Sverigeför utlandssvenska barn och ungdomar i enlighet med vad som anförtsi motionen.
mot · GJ02Ub6 · 1995-11-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:89 Utbildning i för utlandssvenska barn och ungdomar I propositionen föreslås att statsbidraget för utlandssvenskabarn skall lämnas till anordnaren av utbildning och såledesfölja den enskilde eleven. Statsbidraget skall omfatta allaskolformer 7 i ellermotsvarande till och med gymnasieskolan. Eleven skall gesett bidrag för inackordering.Vidare föreslås att riksinternatskola behålls under en övergångstid.Reglerna anpassas i riktning med vad som gäller för fristående skolor. Statenträffar avtal med dessa skolor för ett minsta garanterat antal årselevplatser.Riksinternatskola som tar emot andra elever än utlandssvenska har rätt tillersättning motsvarande regler som gäller om eleven skulle valt att gå ifristående skola.Riksinternatskolan får ett direkt statsbidrag som omfattar bidrag tillundervisning, elevhemsverksamhet och bidrag för utlandssvenskars barn.Centerpartiet ställer upp på principen om ökad valfrihet för utlandssvenskaelever. Vi accepterar således principen om att statsbidrag skall följa elevenoch inte som direkt till riksinternatskolorna.Vid sidan om statsbidrag skall bidrag till inackordering lämnas i enlighetmed bestämmelserna om studiestöd. Vi har inte kunnat se hur den föreslagnabidragskonstruktionen förhåller sig till tidigare vad gäller percapitaersättning. Vi förutsätter att statsbidrag per utlandssvensk elevtillsammans med inackorderingsbidrag utgör samma totalsumma oavsettbidragskonstruktion. bör därför uttala sig härom.När det gäller Lundsbergs skola bör denna i bidragshänseende jämställasmed de två övriga riksinternatskolorna.Vidare föreslår regeringen att riksinternatskolorna för andra elever änutlandssvenskars barn skall erhålla bidrag motsvarande vad som gäller förfristående skolor. Hemkommunerna skall således vara skyldiga att lämnabidrag på samma sätt som om eleven gick i fristående skola. Med de reglersom gäller och med de specificeringar som skollagen stipulerar är dennakonstruktion möjlig.Regeringen har såvitt vi erfarit anmält att man ämnar återkomma tillriksdagen vad gäller framtida villkor för fristående skolor. Skulle regeringendå föreslå, och besluta, en mycket mer löslig form för att reglerakommunernas skyldigheter, blir de bestämmelser som föreslås förriksinternatskolorna ganska meningslösa. anser att frågan ombidrag till riksinternat bör behandlas i anslutning till att gesmöjligheter att ta ställning till regeringens förslag till regler för friståendeskolor. bör således besluta att nu föreliggande propositionsberedning skjuts så att ges tillfälle att behandla dessa frågor i ettsammanhang. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Lundsbergs skola,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bidrag till riksinternatskolor.
mot · GJ02Ju13 · 1995-12-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:110 Riktlinjer för åklagarväsendets organisation I propositionen föreslås att godkänner nyariktlinjer för åklagarväsendets organisation. Syftet medförslaget är att skapa en organisation som är effektivare, merflexibel och mindre sårbar än den nuvarande. Härigenomkommer åklagarväsendet att vara bättre anpassat till detmoderna samhällets alltmer komplicerade brottslighet.I län finns tre åklagarmyndigheter, i ,och . Dessa tre myndigheter fungerar mycket bra och har ettstort antal mål . Av stor betydelse är närheten till medborgarna. I entidigare utredning förordades en sammanslagning av vissa åklagarmyn-digheter, dvs. Tierps åklagarmyndighet skulle slås samman med Uppsalas.Detta skulle påverka den norra delen av län mycket negativt.I län råder en stor obalans. och de tre kommunernaTierps, och målsättning är en utveckling med bl.a.en ökad befolkningstillväxt och en breddad arbetsmarknad. I detta arbete ärdet av stor vikt att olika servicefunktioner bibehålls. Förändringar förstatligamyndigheter, som exempelvis en nedläggning av någon verksamhet,motverkar den utvecklingen. Det finns risk för en dominoeffekt. skulle försvinna minskar möjligheterna för tingsrätten,polisen m.fl.En aktiv åklagarinsats kräver närhet till polisen. Också den lokalaförankringen är viktig. Norduppland behöver fler arbetstillfällen förhögutbildade, som utbudet av juridiska tjänster vid bl.a.advokatbyråer behöver öka. Det finns ett polisdistrikt, en tingsrätt ochen åklagarmyndighet i . Dessa tre myndigheter samarbetar på ett brasätt. Förhållandena för är likartade. För kommuner av dennakaraktär är den sammantagna kompetensen inom kommunerna och derasarbetsplatser av mycket stor strukturell betydelse. Den betyder också mycketför hur attraktiv en kommun är. Av stor vikt är också närhet och kunskap ombefolkningen.Den regionala aspekten är således av stor betydelse för de rättsligamyndigheterna. Detta bör ges regeringen till känna. Detta ligger också väl ilinje med vad regeringen föreslår i propositionen om en effektivare och merflexibel organisation. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betydelsen av den regionala aspekten för den nyaåklagarorganisationen.