mot · GI02L701 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningKonsumenten har en avsevärt starkare ställning imarknadsekonomin än i planekonomin. I enmarknadsekonomi fattas de ekonomiska besluten av demsom är direkt berörda. De enskilda människornas,familjernas och företagens önskemål kan därmed direktkomma till uttryck. De produkter och tjänster som svarar motkonsumenternas krav på kvalitet och pris blir efterfrågademedan produkter och tjänster som inte håller måttet sorterasbort. Marknadsekonomin ger konsumenterna makt att väljaoch makt att välja bort.I en politiskt styrd ekonomi finns skäl för deansvariga att söka hålla priserna på populära varor på enkonstlat låg nivå. Detta leder till en snedvriden konsumtion,slöseri med råvaror och stagnation i den tekniskautvecklingen. Utrymmet för maktfullkomlighet,påtryckningar, korruption och ''svarta'' marknader ökar påbekostnad av ansvarsfullt ekonomiskt beteende.Marknadsekonomi innebär att gamla lösningar ständigt fårvika för nya, som är bättre ägnade att tillfredsställakonsumenterna. Marknadsekonomi innebär ett kontinuerligtförnyelsearbete.Konkurrens gynnar konsumentenFasta spelregler och konkurrens på lika villkor är viktigtför att marknadsekonomin skall fungera. Genom den nyakonkurrenslagen (1993:20) som trädde i kraft den 1 juli 1993och genom förändringar i myndighetsstrukturen påkonkurrensområdet har möjligheterna att ingripa motkonkurrensbegränsningar stärkts.Konkurrensverket, liksom den nya konkurrenslagen,spelar en viktig roll i den moderata konsumentpolitiken.Konkurrens är den bästa garantin för att konsumenter skallfå så bra varor och tjänster som möjligt till rimliga priser.Det är också av avgörande betydelse för den internationellakonkurrenskraften hos svenskt näringsliv att konkurrensenupprätthålls på hemmamarknaden.Moderat konsumentpolitik syftar till att öka denkonkurrensutsatta sektorn, vidga området för privatnäringsverksamhet, att avveckla offentliga monopol ochminska offentligt ägande i näringsverksamhet, att underlättaför företag att driva sin verksamhet samt att ta bort hinder föratt nya företag skall kunna etablera sig.Socialdemokratisk konsumentpolitikStrax efter inledde socialdemokraternaett arbete med att institutionalisera konsumentpolitiken. Denoffentliga sektorn skulle inte bara ta över ansvaret förkonsumenterna, den skulle även styra konsumenterna.Under 1970-talet utvecklades, i enlighet med den dårådande tidsandan, en än mer institutionaliseradkonsumentpolitik som framför allt kännetecknades av entung och omfattande lagstiftning. Berättigad kritik, frånfrämst ekonomer, riktades mot socialdemokraternaskonsumentpolitiska inriktning.Ännu försökte socialdemokraterna påvisahur viktigt det var att ha statlig kontroll överkonsumentpolitiken. Bl.a. hävdades att konsumenter varsärskilt svaga just därför att de var så många och spridda.Erfarenheter från bl.a. hade visat att frivilligaorganisationer bara kom att organisera en bråkdel avbefolkningen. Detta ansågs utgöra skäl nog för att inteompröva den socialdemokratiska konsumentpolitiken meddominerande offentliga konsumentorganisationer.I socialdemokraternas 90-talsprogram, förklaras sjukvård,kultur, utbildning m.m. som medborgerliga rättigheter.Härmed anser socialdemokraterna att de har motiverat varfördessa verksamheter skall ''undantas vinstintressena påmarknaden och organiseras i statens, landstingens ochkommunernas regi''. En sådan politik är inget annat än endirekt missförtroendeförklaring mot konsumenterna och motenskilda individer som bedriver näringsverksamhet ibolagsform.Hur den nuvarande socialdemokratiska regeringenskonsumentpolitik kommer att se ut kan vi än så länge baramisstänka. Ett illavarslande tecken är dock att regeringenkort tid efter maktskiftet återkallade denavgångna regeringens proposition (1994/95:16) Denframtida konsumentpolitiken.I budgetpropositionen framhålls dock att regeringens nyakonsumentpolitiska mål kommer att föreläggas riksdagenunder . I detta sammanhang anför regeringen att''de konsumentpolitiska insatserna ofta har enfördelningspolitisk inriktning''.Vi värjer oss mot en konsumentpolitik som primärt syftartill att ge fördelningspolitiska effekter. Enligt vår uppfattningavslöjar regeringens uttalanden närmast attsocialdemokraternas konsumentpolitik -- oavsett om debefinner sig i regeringsställning eller i opposition -- geruttryck för en bristande tilltro till människans egna förmågaatt ta ansvar för sina egna val och beslut.Moderat konsumentpolitikModerata samlingspartiet utgår från en helt annanmänniskosyn än socialdemokraterna. Vi anser att det ärmedborgarna som är bäst lämpade att fatta beslut som rör denegna livssituationen. Det egna ansvarstagandet ochengagemanget bör vara avgörande vid konsumentens val avprodukter eller tjänster. Detta innebär att vi måste respekteraatt vi är olika, har olika behov och ideal, som avgör våraställningstaganden i vitt skilda valsituationer. Varjemänniska mår väl av att uppleva att hon kan välja fritt ochsjälv bedöma och ta ansvar för sina egna beslut.I det moderata samhället uppfattas individen som enperson med många olika sidor, egenskaper och . Dennaperson kan antingen vara konsument, producent eller bådeoch. Moderat politik syftar till att aktivera såväl individernasom konsumenter och företagare. Vi vill medverka till ettsamhälle som är uppbyggt nedifrån. Vår politik går därför utpå att skapa förutsättningar och stimulera till initiativ i denlilla världen. Många och vitala sammanslutningar inom denprivata sektorn kan tillsammans bygga upp ett komplettsamhälle.Mot denna bakgrund anser vi att den framtidakonsumentpolitikens mål och inriktning skall vara att främjakonsumenternas intresse som aktörer på marknaden och sombrukare av varor och tjänster. Ett andra mål är att utformakonsumentpolitiken på ett sådant sätt att den skaparförutsättningar för hushållen att utnyttja sina möjligheter ochresurser enligt egna önskemål. Ett tredje mål skall vara atttillgodose konsumenternas rättsliga ställning, hälsa ochsäkerhet. Konsumentpolitiken skall dessutom vara förenligmed en eller flera av följande prioriteringar. Den skall stödjamänniskor som på grund av sina individuella förhållanden ärförhindrade att fungera som konsumenter på bästa sätt, denskall avse hushållens baskonsumtion och undanröja brister imarknadens funktionssätt.Konsumentpolitiken skall därutöver som ett fjärde målfrämja konsumenternas intresse av en från miljösynpunktlångsiktig hållbar utveckling samt verka för attkonsumenternas önskemål om en god miljö får genomslagpå marknaden. Slutligen skall konsumentpolitiska åtgärdervidtas i statlig regi bara när det är väsentligt och de inte kanutföras bättre av andra aktörer. Statens roll kommerhärigenom att tonas ned betydligt och begränsas till attsäkerställa individers och gruppers säkerhet samt se till attmarknaderna kan fungera på ett smidigt sätt.Den offentliga sektorn och konsumentenStarka krafter har gjort gällande att konsumenter behöverstöd och hjälp endast när det gäller varor och tjänster sombjuds ut på den privata marknaden men att något stöd intebehövs beträffande den offentliga sektorns varu- ochtjänsteutbud.Inom den privata sektorn stärks konsumenternas ställninggenom att det normalt förekommer konkurrens mellan fleraföretag. Uppfylls inte konsumenternas krav sker ensjälvsanering på marknaden. För den privata sektorn gällerdessutom en hel del lagar som har till uppgift att stärkakonsumenternas ställning. I samma syfte har myndigheterinrättats.Under har den offentligakonsumtionen ökat. Medborgarnas ställning gentemot detallmänna har dock -- paradoxalt nog -- försvagats ju störreden offentliga sektorn blivit. är medborgarnasställning svagare vid en tvist med en myndighet än med ettföretag. En väsentlig orsak till detta är att medborgarna intehar något alternativ då de uppträder som konsumenter avoffentlig service.En bättre konsumentinformation om den offentliga sektornskulle underlätta för människor att både hävda sin rätt ochutnyttja den service som finns. skulle en medvetenkonsument med tydliga krav bidra till att den offentligasektorn blev mer serviceinriktad och bättre anpassad tillmänniskors behov.Enligt vår mening är det angeläget att även den offentligasektorns utbud av varor och tjänster omfattas avproduktsäkerhetslagen. Regeringen bör därför se till attresultatet av den översyn av produktsäkerhetslagen som nupågår, i en av den föregående regeringen tillsatt utredning,snabbt kommer att beredas inom och lederfram till de lagstiftningsåtgärder som kan behövas till skyddmot skador för enskilda personer som utnyttjar varor ochtjänster i offentlig verksamhet.Konsumentverkets verksamhet och framtidKonsumentverkets uppgifter är alltföromfattande och leder dessutom till splittring avverksamheten. Verkets myndighetsuppgifter bör skiljas frånverkets andra uppgifter och roller i syfte att effektiviseraverksamheten. myndighetsfunktioner börrenodlas till det rent produktkontrollerande samt utövatillsyn över den konsumenträttsliga lagstiftningensefterlevnad. Den icke myndighetsbetingade verksamheten,t.ex. förlagsverksamheten som bl.a. ger ut tidningen , provnings- och forskningsverksamhet, är sidoordnadeverksamheter som borde kunna överlåtas till privata aktörer.Vi anser därför att möjligheterna att privatisera delar avKonsumentverkets nuvarande verksamhet bör utredasnärmare.Vidare bör () ges ensjälvständigare ställning gentemot verket. KO kan i sinfunktion som åklagare vid åberoparegler som han själv i sin egenskap av generaldirektör förKonsumentverket har utarbetat. Det kan ifrågasättas om ensådan ordning är helt förenlig med grundlägganderättsstatliga principer, enligt vilka medborgarna skallgaranteras opartiskhet i rättsliga förfaranden. Även fråganom KO:s framtida ställning bör därför enligt vår mening bliföremål för utredning.Offentlig ekonomiI har de offentligt subventionerade institutionernaförsvårat förutsättningarna för privata engagemang. För attkonsumentsammanslutningar, andra organisationer ochintresseorganisationer skall kunna växa och ta på sig störreuppgifter är det nödvändigt att minimera de offentligainsatserna. Lagregleringar behövs på många områden i vårtsamhälle men när det gäller t.ex. konsumentorganisationeranser vi att regleringar gör mer skada än nytta. I en rad andraländer, bl.a. i och , tillgodoseskonsumenternas intresse i högre grad genom frivilligaorganisationer. Det vore bättre för alla inblandade parter omvi även i överlät åt de frivilliga organisationerna attsjälva -- i takt med samhällsutvecklingen i övrigt -- utformasin verksamhet. Först då får organisationerna sitt egentligaberättigande och kan inrikta sin verksamhet på merangelägna uppgifter.Såväl stat som kommuner har ont om pengar. Det ärsåledes inte bara av ideologiska skäl som vi moderater anseratt offentligägda konsumentvägledande institutioner, som existerar på eller statlig nivå, bör avskaffas.Däremot skall stat och kommun ha konsumentpolitisktansvar beträffande vissa medborgargrupper, där speciellahänsyn måste tas på grund av glesbygdsboende, fysiskthandikapp, ekonomisk utsatthet etc.Konsumentlagstiftningens inriktningDen konsumenträttsliga lagstiftningen skall säkerställa attfria och självständiga konsumenter och producenter kanmötas på de marknadsplatser och på de villkor, som de självaväljer. Lagstiftningen skall innehålla de restriktioner sombehövs för att förhindra sådana beteenden från konsumenteroch producenter som på ett uppenbart sätt strider mot denallmänna rättsuppfattningen. Den lagstiftning som härvidlagär nödvändig kan gälla oskäliga avtalsvillkor, vilseledandeinformation, regler för produktsäkerhet m.m.Det viktiga är att lagarna utformas på ett sådant sätt attindividernas valfrihet främjas. Detta kan och skall göras medbeaktande av erforderliga säkerhetskrav.Konsumenterna skall garanteras lagstiftning därhälsofarliga produkter eller tjänster omgärdas medbegränsningar för producenterna. På motsvarande sätt skalllagstiftaren beakta särskilda villkor och förutsättningar förproducenterna.Utbildning och informationI takt med att utbildningsnivån har höjts ochkonsumentinformationen förbättrats har konsumentensförmåga att agera och handla väsentligt förändrats på baraett par decennier. Massmedierna spelar här en allt viktigareroll. Genom att förbättra mediernas möjligheter att nå demsom önskar nås av viss typ av information förbättrar vi ocksåkonsumentskyddet.Den nya informationsteknologin innebär att alltflerkonsumenter får tillgång till allt mer information på kortaretid och till lägre kostnad. Staten skall därför hel- ellerdelfinansiera utbyggnaden av den del av infrastrukturen somär en förutsättning för informationsteknologin. TV- ochradiomonopolet är redan i allt väsentligt avreglerat, menstaten kommer även -- genom sitt ''publicservice-uppdrag'' -- att ha ett konsumentpolitiskt ansvar.Däremot bör en mängd regleringar samt offentligtproducerad och finansierad information slopas.För att konsumenterna skall kunna fungera sommarknadsaktörer på ett så väl övervägt sätt som möjligt krävsatt de har kunskaper. Utbildningsväsendet har här en viktigfunktion att fylla. Förutom att förmedla generellabaskunskaper bör skolan tillgodose elevernas behov avadekvat konsumentupplysning. Enligt vår mening börkonsumentfrågorna integreras i undervisningen i olikaämnen främst i men också i gymnasialutbildning.Människor förvärvar allt fler komplicerade objekt sombilar, hus och båtar. Det sluts också mer kompliceradetjänsteavtal mellan vanliga konsumenter ochtjänsteproducerande entreprenörer. Det är därför angelägetatt se till att det finns förutsättningar för en marknad förinformation i de mer komplicerade konsumentfrågor som rörfinansiell planering.Ekonomisk rådgivning och upplysning blir allt viktigare.Ökade möjligheter att involvera sig i mer komplicerade avtalkan leda till ökade risker för individen att misslyckas. Detär naturligt att bankerna engagerar sig genom att bistå medrådgivning och upplysningsverksamhet. De flestamedborgare har redan genom sitt arbete ochlöneutbetalningssystemen utvecklat sådan kontakt medbankerna. Kontakten borde kunna vidareutvecklas till ettförtroendefullt samarbete, till gagn för båda parter.Konsumentpolitiken i EUSveriges medlemskap i innebär att de svenskakonsumentmarknaderna i större utsträckning än hittillskommer att integreras med övriga . Flödet av varoroch tjänster över gränserna ökar och marknaderna blir alltmer sammanflätade med varandra. Det ökade antalet aktörerpå de svenska marknaderna kommer att få en positiv effektpå varu- och tjänsteutbudet, liksom på priserna.Konsumenternas behov av information kommer att bli alltstörre och viktigare. Marknadens egna sätt att hantera detökade informationsbehovet är att investera i reklam.Inom EU har ett antal konsumentinformationskontorupprättats i gränsområden med ambitionen att försökatillhandahålla information om erbjudanden, priser, gällandelagstiftning och andra förhållanden i regionen på båda sidorom gränsen. Meningen är också att kommissionen skall geut en Europaguide som skall vara till hjälp för den europeiskakonsumenten på den inre marknaden. Kommissionen hardessutom etablerat avdelningar som har till särskild uppgiftatt bevaka miljö- och konsumentskyddsaspekter.Kommissionen har även bildat rådgivande grupper medrepresentanter från konsument- ochnäringslivsorganisationer.Det kan nämnas att man, för att förebygga produktskador,inom ramen för det europeiska samarbetet har upprättat ettnotifikationssystem varigenom medlemsländerna snabbtskall kunna få information när en farlig vara upptäcks i ettannat land. I EG:s skaderapporteringssystem (EHLASS)samlas information in från utvalda sjukhus imedlemsländerna om varor som varit inblandade i hem- ochfritidsolyckor. Statistik är alltså en del avproduktsäkerhetsarbetet med långsiktigt syfte att bidra till attgöra produkter säkrare. Vidare pågår ett samnordiskt projektom marknadsövervakning på produktsäkerhetsområdet. Detgår ut på att utreda möjligheterna till nordisk samverkan,t.ex. i fråga om metoderna för marknadskontroll,notifieringsrutiner och ömsesidigt godkännande avprovningar.Konsumentverket kan i ett EU-perspektiv komma att ha enviktig roll. Det kan bl.a. röra sig om att delge EU:smyndigheter den svenska uppfattningen i frågor som rörproduktsäkerhet, information samt lagstiftning i allmänhet.Det är dock inte sak att utforma densvenska konsumentpolitiken. Detta är en uppgift som måsteankomma på den centrala statsledningen.Inom EU utövas det direkta konsumentinflytandet av ettsärskilt konsumentråd, Consumers' (), som består av representaner utsedda av bl.a. deneuropeiska konsumentorganisationen (BureauEuropéen des Unions Consommateurs) som är en federationav 26 oberoende konsumentorganisationer.BEUC är den organisation i som är mest inriktad påinformationsspridning och opinionsbildning och som påolika sätt försöker påverka arbetet, i första hand ikommissionen men även i andra organisationer, för att gagnakonsumenternas intresse.Grupptalan inom konsumentområdetDet finns enligt vår mening flera goda skäl att överväga enannan ordning än den som gäller för prövning avotillbörlig marknadsföring. Vi tycker att det är angeläget attförbättra möjligheterna att i domstol driva anspråk som ärgemensamma eller likartade för en större grupp människor.I de fall där ansökan görs av enskilda skulle en prövning itingsrätten leda till minskade kostnader och processen förasnärmare dem som berörs och därigenom på olika sätt gynnalokal förankring. Det finns också anledning att anta att denlokala konsumentrörelsen skulle stärkas med en sådanordning.Mot denna bakgrund är det viktigt att regeringensberedningen av förslag tilllagstiftning bedrivs skyndsamt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida konsumentpolitikensmål och inriktning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i produktsäkerhetslagenså att lagen omfattar även den offentliga sektorns utbud avvaror och tjänster,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om verksamhetoch framtid,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om privatisering av delar avverksamheten,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning avKonsumentombudsmannens ställning,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående frivilliga organisationersbetydelse för konsumenternas inflytande,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det konsumentpolitiska ansvaretför vissa medborgargrupper,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den konsumenträttsligalagstiftningens inriktning mot ökad valfrihet förkonsumenterna,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnaden av den del avinfrastrukturen som är en förutsättning för en fungerandeinformationsteknologi,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om roll i ett EU-perspektiv,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beredningen avGrupptaleutredningens förslag.