mot · GI02Bo237 · 1995-01-25 00:00:00 — SammanfattningEtt beräknat efterfrågeöverskott på 100 000--150 000bostäder, kostnadspress av prisnivån för nyproduktion,ekonomisk rättvisa mellan olika boendeformer och mellannyproduktion och befintligt bestånd, är viktiga frågor för denkommande bostadsutredningen att arbeta med. Liksom attreformera bostadsfinansieringssystemet så att de olikaboendeformerna behandlas lika.Vänsterpartiet delar regeringens uppfattning attavtrappningen av räntesubventionerna med högaräntenivåer, blir något långsammare. Också med tanke på attegnahemsägares avdragsrätt bibehålls . En ändringav reglerna för räntebidrag sparar 0,5--1 miljard kronorunder . Det är viktigt eftersomräntebidragskostnaderna är en av de enskilt största posternai budgeten.Satsningen på ROT-projekt och inomhusklimat är bra, mendet behövs mera, inte minst satsningar med miljöprofil.Vänsterpartiet föreslår en ökad satsning påsolenergianläggningar och att satsningar på utbyte av olja/elmot biobränsle och energieffektiviseringar utreds underbudgetåret. Sjuka hus-problemet berörs inte alls i budgeten,vilket är beklagligt. Det är ett problem som böruppmärksammas. Regeringen bör återkomma med förslagom åtgärder i tilläggspropositionen och inte som funderapå att avveckla stödet helt. Ett särskilt stöd förmiljonprogrammets bostäder bör komma itilläggspropositionen, som en uppföljning av regeringenssatsning på arbetslösheten i områden där dessa bostäderfinns.Ett stort intresse för upprustning av allmännasamlingslokaler bör bemötas med ett större anslag, inte minstför att minska arbetslösheten bland byggjobbare pålandsorten. För att inte nyproduktionen skall minska mer, börregeringen granska problemet med kreditgarantiprövningeninom BKN, bostadskreditnämnden.Lägre räntor, men också mindre upplåningsbehov förbyggprojekt är viktigt för att hålla räntekostnaderna nere.Ökat bosparande, krav om lägsta egeninsats, ökadsjälvbyggarinsats, återbruk av byggmaterial är någraexempel som kan bidra. Hyresgästerna måste också ges rättatt kunna påverka sina kostnader för el, vatten, avfall ochsopor, liksom rätten att förhandla om åtgärder för underhåll,upprustning och ombyggnad.Vänsterpartiet anser att en bra bostad är en social rättighetoch målsättningen skall vara att tillgodose allas rätt till enbostad till en rimlig kostnad. Den uppfattningen delarregeringen i sin propositionsskrivning, frågan är bara om detkan uppfyllas. Enligt en färsk rapport från kommerdet att finnas ett efterfrågeöverskott på 100 000--150 000bostäder . Den frågan och flera andra, t.ex. att skapaekonomisk rättvisa mellan våra olika boendeformer ochmellan nyproduktion och befintligt bestånd, måste bliväsentliga inslag i den bostadsutredning som skalltillsättas. Utvecklingen av hyresgästboendet ochhyresgästernas villkor är ett viktigt inslag i vår bostadspolitikoch den boendeform som är mest betydelsefull för attuppfylla målet för att trygga allas rätt till en bostad.Bostäder och samhällsekonominDe kraftiga svängningarna i bostadsbyggandet ärsamhällsekonomiskt skadligt och leder till bostadsbrist ochbyggarbetslöshet. Bostadssektorn svarar för hälften av dentotala byggproduktionen i vanliga fall. Efter toppåret 1991har byggverksamheten på bostadsområdet sjunkit dramatisktoch är bland det lägsta under det här århundradet.Byggarbetslösheten är hög, , dockväldigt ojämnt fördelad i landet. Enligt talesättet att enbyggnadsarbetare ger jobb åt tre andra belastar detsamhällsekonomin mer än annan arbetslöshet, i form avarbetslöshetsunderstöd.Orsakerna till raset inom framför allt nyproduktionen ärnaturligtvis en rad samverkande faktorer: ränteläget, låginflation, entreprenörskostnader, byggmaterialkostnader,byggavgifter och tomtavgifter m.m.Nyproduktionskostnaderna överstiger vidamarknadsvärdena på fastigheter, möjligen med undantag avstorstadsområdena. Det gör det intressantare att satsa kapitalpå annat, spekulera i statsobligationer, aktier m.m.Avkastningen på satsat kapital är blygsam och vid ett fortsatthögt ränteläge t.o.m. negativ. Här måste politiker ochbyggmarknadens aktörer samverka för att pressakostnaderna på alla tänkbara sätt, utan att för den sakensskull ge avkall på kvalitetskraven i byggandet. Naturligabyggmaterial, energieffektivitet och miljövänligt tänkande iutformandet av boendemiljön är hörnpelare ikvalitetsaspekten.Satsning på upprustningBehovet av upprustning är stort. 275 000 lägenheter iSverige har inte fått någon större renovering , därt.ex. stammar för byte av vatten- och avloppsnätet är en tungpost. Här kommer naturligtvis regeringens ochVänsterpartiets gemensamma beslut om ROT-stödet på 15 %att få betydelse. Hur stödet kommer att användas är svårt attbedöma, eftersom det är generellt och gäller allaboendeformer, även egnahem och bostadsrätter. Hur stödetanvänds får noga följas , för att se om det ärnödvändigt att komma med förslag till särskilda åtgärdereller om det skall riktas mot någon speciell grupp. Ett särskiltstöd för miljonprogrammets bostäder, som under 90-taletpasserar 30-årsstrecket med krav på störrerenoveringsinsatser, är nödvändigt för att områdena inteskall förslummas med ytterligare segregationsproblem ochsociala konsekvenser som följd. Regeringen har gjort ensärskild insats för de här områdena, när det gällerarbetsmarknaden och den bör följas upp med en satsning påboendemiljön. Regeringen får återkomma med förslag omdetta i tilläggspropositionen under våren.Sjuka husI propositionen anslår regeringen ytterligare 125 miljonerkronor för att förbättra inomhusklimatet i skolor, på daghemm.m. Ett tillskott utöver de som tidigarebeslutats för liknande åtgärder i bostäder. För att de härklimatförbättringarna skall få bästa effekt, bör Boverketutarbeta föreskrifter som gäller för de här bidragen. Kändaförsök och rapporter visar att det är enkla ventilationssystemsom fungerar bäst. Tyvärr, så är förbättradeventilationssystem inte lösningen på problemet med allergierpå grund av inomhusmiljön. Orsakerna är fuktiga golv somen utlösande faktor för kemisk nedbrytning med emissioneroch hälsobesvär som följd. Det här är ett stort problem, somdet inte finns medel för under något anslag, möjligen underanslaget Fonden för fukt-och mögelskador. Det anslagetantyder regeringen skall avvecklas utan att för den sakensskull ange någon sluttidpunkt. Sjuka hus-problemet måstetas på allvar och regeringen bör återkomma itilläggspropositionen med förslag till åtgärder.Vänsterpartiet belyser den här problematiken i en särskildmotion om allergier.EnergiomställningDet är viktigt att byta energisystem i bostäder, från el- ocholjeberoende till förnyelsebar energi och minskadenergianvändning. Detta är viktigt, inte bara urmiljösynpunkt, utan är också ett sätt att bidra tillavvecklingen av kärnkraften. Bostäder, service m.m. svararför mer än hälften av elenergiförbrukningen, mer än helakärnkraftsprogrammet.Här görs alldeles för lite och på bostäder finns endast ensärskild åtgärd, anslaget för solenergianläggningar.Regeringen nöjer sig med att fullfölja programmet, som skallavslutas , och satsar därmed 5 miljoner kronor.Boverkets anslag /1995 var intecknat redan i höstasoch begärde i en skrivelse till regeringen ytterligare28 för att klara budgetårets ansökningar.Inga ytterligare medel tillfördes. /1996 äskar man17 mer än regeringens förslag, för att klarade ansökningar som föreligger. Intresset är stort och hurmånga ansökningar som kommer under den närmaste tidenavgörs naturligtvis av vilka signaler som kommer frånpolitiskt håll.Utvecklingsmöjligheterna inom produktionssidan är ocksåberoende av den här verksamhetens fortsättning inomBoverket. Småskaliga solenergianläggningar bygger på kändteknik och är relativt driftsäkra. En fortsättning av den härverksamheten är viktig och till nytta för miljön.Vänsterpartiet föreslår att programmet utökas med 45miljoner kronor /1996 och att det fortsätter ävenframåt i tiden. För andra satsningar inom energisidan, t.ex.fastbränsleanläggningar, energieffektiviseringar ochkompletterande energikällor, behövs särskilda stimulanserför att underlätta övergången från el- och oljeberoendet.Boverket kan här utveckla sitt kompetensområde ochsamordna en sådan verksamhet. föreslår attden frågan utreds under budgetåret.Allmänna samlingslokalerFöreningar, aktiebolag eller stiftelser kan få bidrag för ny-och ombyggnad av samlingslokaler. Det årliga anslagetbrukar vara ca . föreslår regeringen attstödet blir under 18-månadersperioden1995/1996. Hos finns ansökningar av projekt, tillett värde av . Kötiden frånförhandsbesked till igångsättning är . Medändrade anslag förlängs avsevärt. Förväntningarnafrån föreningslivet är stora när det gäller de här satsningarna.Dels skapar de framtidstro på landsbygden, dels har mångaav lokalerna ett kulturhistoriskt värde, som ävenRiksantikvarieämbetet har visat intresse för. Lokalerna är endel av folkrörelsehistorien och många är i dåligt skick.Projekten är förberedda och kan dras igång snabbt, vilket ärbra ur arbetsmarknadssynpunkt. De skapar arbetstillfällen ibyggbranschen och närliggande branscher och är dessutomspridda över hela landet. Rimligt är att åtminstone återställa1993/nivå, i det här anslaget. föreslåratt ytterligare anslås /1996.BostadssubventionerStatens kostnader för räntebidrag har nästan fördubblatsfrån 1988--1994. Orsakerna är flera: kraftigt stigandebyggkostnader, höga räntenivåer och en relativt omfattandenybyggnation. Sedan räntebidragssystemet infördes ,har byggkostnaderna fördubblats relativt jämfört med övrigaprisökningar. Förklaringen är att subventionerna inte till alladelar tillfaller de boende, utan ''kapitaliseras'' inombyggsektorn och nyproduktionen fördyras i onödan.Systemet har också gynnat höginkomsttagare och dekapitalstarka. Det innebär också att många bor onödigt stort,vilket leder till ökad energiförbrukning och överkonsumtionav möbler och prylar, inte minst elektriska.Vänsterpartiet anser att bostadsfinansieringssystemet börläggas om i grunden och bl.a. likställa de olikaboendeformerna. Det betyder att egnahemmens ränteavdragbör avvecklas och ersättas med ett system som är lika föralla, oavsett boendeform. Avvecklingen av de gamlasystemen måste sträckas ut över en relativt , inteminst med tanke på dagens räntesituation. Därför accepterarvi att avtrappningen av räntesubventionerna justeras något,med tanke på att den 30-procentiga avdragsrätten föregnahem inte sänks till , som var tanken. Detframtida bostadsfinansieringssystemet är naturligtvis en avden tillkommande parlamentariskabostadsutredningsgruppens största frågor att behandla. Idagens system finns möjlighet för välinformerade ochkapitalstarka byggherrar att utnyttjaräntesubventionssystemet för att minska sina kapitalutgifteri samband med byggandet. Det beror på att den statligasubventionsräntan är frikopplad från finansieringen avbyggprojektet, vilket i en del fall leder till onödiga utgifterför staten. Det kan röra sig om ca 0,5--underde närmaste åren. har i en skrivelse till regeringenpåpekat detta, men någon åtgärd är inte föreslagen ibudgetpropositionen. har i en särskild motionföreslagit att detta skall åtgärdas enligt skrivelse.KreditgarantierSedan den statliga bostadsfinansieringen upphört ochupplåningen till byggprojekt sker på den öppna marknadenfinns nu BKN, den statliga bostadskreditnämnden, som engarant för att trygga säkerheten för bostadsinstitut och en delandra kreditgivare. BKN har stor betydelse för dennyproduktion som kommer till . Antaletförhandsprövningar har ökat markant och kraven är hårda,tilläggssäkerhet har krävts i av debeslut om förhandsbesked om kreditgaranti som gjorts under1993/1994. Det här är naturligtvis en avvägning, eftersomantalet skadeersättningsärenden ökar kraftigt. EftersomBKN har ''sista ordet'' i en sådan här kreditprövning, är detytterst viktigt att rätt beslut fattas så att inte nyproduktionstoppas i ''onödan''. Den här frågan är viktig och regeringenbör påtala problemet för BKN. Garantistocken förskadegarantin omfattade ca vid utgångenav /1994. De anslutna kreditgivarna betalar en avgift på0,av lånestocken för att täcka statens förluster förgarantiverksamheten. Det ackumulerade avgiftsbeloppett.o.m. 1996 beräknas till . Samtidigtberäknas statens underskott av verksamheten till 2,7miljarder kronor. Om full kostnadstäckning för förlusternaskall uppnås, måste garantiavgiften höjas till under1995. Detta förväntas leda till kraftigt ökade förluster förbåde kreditinstitut och BKN och kan inte därför bedömassom realistiskt. En höjning av kreditgarantiavgiften måstedock övervägas och analyseras, för att om möjligt minskastatens utgifter för beviljade kreditgarantier. Regeringen börsnarast inleda en sådan överläggning med BKN för att vidtalämpliga åtgärder.Minskade kostnaderDet finns flera vägar att se till att kapitalkostnaderna förboendet sjunker. Ett sätt är att stimulera bosparandet på olikasätt. Bosparandet bör gälla alla upplåtelseformer, och kravetom en lägsta egeninsats bör övervägas. Om hyresgästernaskall kunna påverka sina boendekostnader, måste de självakunna få ta ansvar för kostnader för elförbrukning,vattenförbrukning, avfalls- och sophantering m.m. Denprimära förhandlingsskyldigheten bör utvidgas till ägarbyte,bestämning av förstagångshyra ochunderhåll/upprustning/ombyggnad. Vid egnahemsbyggenbör självbyggarinsatser och återbruk av material uppmuntrasför att hålla kostnaderna nere. Ett kretsloppstänkande ibyggsektorn med större återvinning av byggmaterial genommiljöavgifter på byggavfall bidrar också till minskadebyggkostnader. Detta belyser i en särskildmotion. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostäder och samhällsekonomi,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av bostäder,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sjuka hus-problemet,4. att till solenergianläggningar för budgetåret1995/96 över anslaget E 7 anvisar utövervad regeringen föreslagit eller således ,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om roll för en nyenergipolitik,6. att till allmänna samlingslokaler /96 anvisar utöver vadregeringen föreslagit,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadssubventioner,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kreditgarantier,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskade kostnader i boendet.