ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Sf519 · 1995-01-25 00:00:00 — Stödet till studerande på bör behållas och studiemedlen varaoförändrade.I budgetpropositionen bilaga 9 föreslår regeringen attCSN-kortet för studerande skall tas bort. Anslaget till vissatrafikföretag för reserabatter för studerande avvecklas. CSNskall vara oförhindrad enligt regeringen att prövamöjligheterna att genom avgiftsbeläggning av CSN-kortetuppnå likartade förmåner för de studerande.Ett borttagande av CSN-rabatten för studerande skulledrabba utbildningar på som har studerande frånfastlandet som elever. Särskilt besvärande är det för den nyahögskolan som har etablerats och som har ett stort antalelever från fastlandet. Jag har i en annan motion föreslagitatt högskolan på skall ges resurser att utvecklas egen självständig högskola. En sådan utveckling är pågång. En försämring av studenternas resemöjligheter skullemotverka strävandena att utveckla högskolan på Gotland.Studenterna vid högskolan på bör ha likadanaförutsättningar som andra studerande varför CSN-rabattenbör bibehållas.Oförändrade studiebidragI samma budgetbilaga föreslår regeringen attstudiebidragen sänks med samma belopp sombarnbidragen -- från till från ochmed . En försämring av de studerandesstudiesociala situation är inte tillfredsställande rent allmäntsett i en situation då behöver bygga uppkompetensen för framtiden för att främja framtida tillväxt-och sysselsättningsmöjligheter.Samma skäl som ovan anförts beträffande de studerandesspeciella situation på kan åberopas även i dettasammanhang. Den speciella situation som som ö harär ur studiemiljösynpunkt alldeles speciell och stimulerande.Däremot kan den speciella situation som de som studerar viden högskola belägen på en ö har betyda längre studieperioderpå platsen och färre möjligheter till hemresor. Det ökarkostnaderna för de studerandes sociala situation. Enneddragning av studiemedlen slår därför särskilt hårt motelever från fastlandet som studerar på . För attundvika denna klyfta bör studiemedlen vara oförändrade. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvisa studiesociala förhållandenför studerande på ,2. att avslår regeringens förslag ibudgetpropositionen bilaga 9 om att ta bort CSN-rabatten,3. att avslår regeringens förslag ibudgetpropositionen bilaga 9 om att sänka studiebidragen,4. att beslutar att till anslaget E 3 Studiehjälpm.m. för /96 anvisa utöver vad regeringen föreslagit eller således .
mot · GI02Sf520 · 1995-01-25 00:00:00 — , samt Mitthögskolanverkar i en region med mycket stora avstånd mellan hemortoch studieort för de studerande. Delar av regionenkännetecknas vidare av att det är en låg utbildningstraditionhos befolkningen. Avvecklingen av CSN-resestödet kommeratt medföra ytterligare svårigheter för många av regionensinnevånare att överbrygga de trösklar som de upplever införhögskolestudier.En avveckling av resestödet kommer att negativt påverkarekryteringen till högskolorna i . universitetrekryterar av sina studerande från regioner utanförlänet, varav kommer från södra och mellerstaSverige. Även och ärkraftigt beroende av rekryteringen från regioner utanför detegna länet. Högskolorna i får klart sämrekonkurrenssituation gentemot studerande och högskolor iövriga landet ifall avskaffas. Landets övrigauniversitet och merparten av högskolorna verkar i regionermed betydligt större befolkningsunderlag och mindregeografisk utsträckning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att resestöd via skall erbjudasstuderande även efter .
mot · GI02Sf521 · 1995-01-25 00:00:00 — Studiestöd till gymnasieelever för utlandsstudier Behoven av personer med goda språkkunskaper ökar, menockså kunskaper om hur det är att leva och arbeta i andraländer. Det är därför mycket viktigt att stimulera svenskaungdomar att skaffa sig sådana erfarenheter.För högskolestudier finns näst intill obegränsademöjligheter att få studera utomlands. Frågan om rätt tillstudiestöd för gymnasiestudier utomlands har diskuteratsunder . föreslogen sådan rätt, men ingen regering har lämnat förslagi ärendet.Behovet av ekonomiskt stöd är ofta avsevärt större för enutlandsstuderande än för studerande som bedriver sinastudier i . För att bedriva gymnasiestudier utomlandsär man helt beroende av möjligheten att få stipendierav olika slag.Elever som genomför gymnasiestudierutomlands förlorar förutom studiehjälpen alla övrigafamiljepolitiska stöd som bidragsförskott, barnpension m.m.Riksdagen bör därför besluta att införa rätt för studerandevid svensk gymnasieskola att uppbära studiehjälp i form avstudiebidrag för studier utomlands under högst ett år.Uppskattningsvis kommer ca 4 500 elever att söka detta stöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om studiestöd till gymnasieelever vidutlandsstudier.
mot · GI02Sf522 · 1995-01-25 00:00:00 — Informationsinsatser till studerande utomlands Antalet studerande som på egen hand valt att studerautomlands har ökat kraftigt sedan reglerna för rätt tillstudiemedel utomlands trädde i kraft (från ca 2 500 studerande 1989 till beräknade ca 20 000 innevarande läsår).Själva idén med att samhället satsar betydande resurser påutlandsprogrammet är naturligtvis att de ungdomar som medsvenskt studiestöd skaffar sig en utbildning utomlandsåtervänder till och den svenska arbetsmarknadenmed ofta nya och spännande utbildningskombinationer.Erfarenheter visar att ''repatrieringen'' till Sverigeförsvåras om inte en kontinuerlig kontakt med ochinformation om hemlandet kan upprätthållas underutlandsvistelsen.För informationsinsatser enligt ovan har tidigare avsatts6,under /95. Regeringen föreslår nu attsådana åtgärder inte genomförs, ej heller nya medel förkommande år.Detta anslag tillkom genom omprioriteringar. Ursamhällsekonomisk synpunkt är det av stor vikt att hålla deutlandsstuderande väl informerade om och på så sättbidra till att så många som möjligt återvänder efter avslutadestudier. Försök har gjorts att skapa en fungerandestuderandeorganisation. Informationsinsatserna skullekunna kombineras med detta. Jämförelsevis kan anföras i gett statligt stöd till denna typ av insatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om informationsinsatser till studerandeutomlands.
mot · GI02Sf523 · 1995-01-25 00:00:00 — Tekniskt basår inför universitets- och högskolestudier Behörighetsgivande förutbildning, s.k. basår, kommerenligt regeringens förslag även fortsättningsvis att erbjudas.Basåret syftar till att ge ungdomar med samhällsvetenskapligeller ekonomisk gymnasieutbildning möjlighet att skaffa sigbehörighet till tekniska eller naturvetenskapliga utbildningarvid universitet och högskolor. Åtgärden är ett led i attförbättra rekryteringsunderlaget till nyssnämndautbildningar.Utöver 1 500 platser på högskola föreslår regeringen att 1 500 basårsplatser dessutom inrättas inom den kommunalavuxenutbildningen. Detta i syfte att förbättra den geografiskaspridningen. För att väcka intresse för utbildningen skall enrikstäckande informationskampanj genomföras. Dessutomföreslår regeringen också att ett stipendium införs /96. Stipendiet föreslås uppgå till och ges till studerande som, med godkänt resultat,fullföljer basåret i komvux.Elever som läser in basåret vid högskola erbjudsstudiemedel som enda tillgängliga form av studiestöd. Förelever vid komvux finns, förutom studiemedel, ävenmöjligheten att söka både särskilt vuxenstudiestöd (SVUX)eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA),givetvis under förutsättning att man uppfyllerbehörighetsvillkoren för dessa stöd. Dessa bägge stödformerkan dock ge en betydligt mycket förmånligare finansieringav studietiden. Att då enbart premiera studerande vidkomvux förefaller därvid ofullgånget, och vi vill därförföreslå att stipendiet, som ju avser att väcka intresse förutbildningsvägen och inte bara för finansieringsformen avstudierna, också kan utges till dem som läser in basåret vidhögskola. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tekniskt basår.
mot · GI02Sf526 · 1995-01-25 00:00:00 — Ett särskilt statsbidrag har förvaltats av CSNför att möjliggöra förmånliga reserabatter till de studerande.Tidigare utbetalades statsbidraget direkt till SJ. Förnärvarande fördelas statsbidraget på sammanlagt sex olikatrafikföretag. Regeringen föreslår nu att statsbidrag intelängre skall utgå för detta ändamål.Riksdagen har tidigare, vid ett flertal tillfällen, uttalat sigi denna fråga. Systemet med reserabatter har då ansettsvärdefullt, inte enbart för den enskilde studenten utan ocksåi andra avseenden. Avgiftsbeläggning av harockså varit föremål för överväganden i . Dettaavvisades främst av administrativa skäl. Man hänvisadeockså till olägenheter och merkostnader för studerande sominte lätt kunde nå något av trafikföretagensförsäljningsställen.CSN-kortet har kommit att betraktas som ett permanentinslag i studiestödssystemet. Denna bedömning gjorde ocksåriksdagen så sent som . har också heltnyligen gjort ett tillkännagivande om att regeringenskyndsamt borde låta utreda möjligheterna till ett samordnatsystem för resesubventioner inom olika slag avutbildningsverksamhet m.m.En mängd skäl talar för att bör bibehållas.Eftersom allt fler trafikföretag vill vara med i systemet böranslagskonstruktionen förändras. Det är förenat med storaproblem att försöka fördela en okänd summa pengar till ettpå förhand okänt antal trafikföretag för deras okända rabatttill de studerande. Ytterligare tio trafikföretag har hittillsvisat intresse av att få vara med. Någon typ avavräkningssystem måste införas. Förslag till lösningar pådetta finns hos CSN.Under /94 utfärdades ca 637 600 . Administrationen har varit smidig och godaresevillkor för de studerande har blivit resultatet av tidigareförhandlingar. Bl.a. har 8 300 kort utfärdats till gäststuderande för vilka detta varitdet enda studiesociala stöd denna grupp kunnat få. I andraländer är det mera vanligt med rabattsystem på olika varoroch tjänster för studenter, vilket också svenska studerandeutomlands får ta del av.I avvaktan på effektuering av den beställning riksdagengivit är det viktigt att inte slå sönder ett väl fungerande,befintligt system för reserabatter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten i att bevara CSN-kortettills nämnda utredningsuppdrag slutförts.
mot · GI02Sf528 · 1995-01-25 00:00:00 — Genom ett avtal mellan CSN och vissa trafikföretagerbjuds studerande som beviljats studiestöd rabatteradepriser på resor. De studerande erhåller ett s.k. . /95 anvisade 81,2 miljoner kronorför reserabatter.Regeringen föreslår nu i prop. 1994/95:100 mot bakgrundav behovet av besparingar i statens utgifter att statliga bidraginte längre skall anvisas för detta ändamål. Enligtregeringens proposition bör CSN emellertid varaoförhindrad att pröva möjligheterna att genomavgiftsbeläggning av uppnå likartade förmånerför de studerande.De rabatterade resorna betyder mycket för studerande frånglesbygd och för studieorter i glesbygd. Högskolan påGotland rekryterar av eleverna från andra orter änGotland. Ett borttagande av reserabatterna skulle därfördrabba både som högskoleort och de elever som ärbosatta på men studerar på annan ort.Övergångsfrekvensen från gymnasieskolor till högskolorär lägre på än i riket men har ökat från till 19 %mot rikets 25 %.Mot denna bakgrund är det av stor vikt för glesbygdensstuderande och utbildningsanordnare att en möjlighet tillrabatterade priser på resor utformas på ett sådant sätt attstudier för boende eller utbildningsanordnare i glesbygd inteförsvåras. Med hänsyn härtill bör en uppföljning av systemetför resesubventioner inom olika slag av utbildningar ske.Uppföljningen bör ge svar på om studerande i glesbygd ochutbildningsanordnare i glesbygd ges samma förutsättningarför högre studier och om reserabatter ges som utjämnarskillnader mellan storstad och glesbygd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av rabatterade studieresorför studerande bosatta i glesbygd och utbildningsanordnarei glesbygd.
mot · GI02Sf529 · 1995-01-25 00:00:00 — Nya regler rörande studiehjälp och studiemedel gällersedan den 1 juli 1992. Med de nya bestämmelserna har detuppstått ett glapp mellan bestämmelser omföräldrars underhållsskyldighet ochstudiemedelsbestämmelserna. Detta har lett till att vissagrupper av ungdomar hamnar i ekonomiskt trångmål.Det gäller ungdomar som avbrutit sina gymnasiestudieroch som vill återuppta studierna sedan de fyllt . Irådande arbetsmarknadsläge med stor ungdomsarbetslöshetär det viktigt att motivera ungdomar att vidareutbilda sig bl.a.med ett extra år på gymnasiet. De ungdomar som dååterupptar studierna efter fyllda är beroende av omföräldrarna vill och har möjlighet att försörja dem alternativtatt ungdomen själv har sparade pengar till finansieringeneller möjlighet att försörja sig genom eget arbete parallelltmed gymnasiestudierna. Föräldrarnas ansvar för derasunderhåll enligt har upphört när barnet fyller18 år om barnet inte studerar.Dessa studerande ungdomar kan inte få studiemedel förräntill höstterminen det år som de fyller 20 år.För att ungdomar, som i ekonomiskt hänseende inte ärknutna till föräldrarna, inte av ekonomiska skäl skall tvingasavstå från studier, bör deras möjlighet att söka studiemedelföre övervägas. Det är viktigt att svenskutbildningspolitik har ett fungerande och heltäckande systemför studiefinansiering där bestämmelseravlöses av studiehjälp alternativt studiemedel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt om sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behov av studiemedel .
mot · GI02Sf530 · 1995-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslås -- mot bakgrund av behovetav besparingar i statens utgifter -- att medel till CSN intelängre skall lämnas med syfte att myndigheten genom bidragtill trafikföretag underlättar för dessa att ge reserabatter tillstuderande.Vi motionärer instämmer i behovet av besparingar, men vivill peka på en alternativ finansiering av CSN-kortet.Syftet med är att underlätta för att studier skallkunna bedrivas på likvärdiga villkor oavsett var man bor.Indragning av kan -- om reseföretagen intefortsatt ger rabatter -- ge betydande merkostnader för mångaelever.Vi ser det som positivt att eleverna har möjlighet attregelbundet åka hem och hålla kontakten med familj ochvänner . Detta har betydelse för destuderandes välbefinnande och studiemotivation.Ett slopande av får negativa konsekvenser förstuderande som har långa avstånd till hemorten. Det behövsdärför en annan lösning, där man bevarar , mensom fördelar besparingen mer rättvist överstuderandekollektivet.Enligt uppgift innebär indragningen av enbesparing på /månad i genomsnitt per studerande (sombeviljats studiemedel).Vi motionärer vill framhålla en idé om hur kanfinansieras: att studiemedlen generellt reduceras med ettbelopp som motsvarar vad regeringen avsåg spara genomförslaget om det uteblivna bidraget till CSN. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om .
mot · GI02Sf531 · 1995-01-25 00:00:00 — Ett flertal undersökningar visar att studieortens närhet tillhemorten är en av de viktigaste faktorerna vid studerandesval av högskola och högskoleutbildning. För att göra detlättare för studerande att välja studieort och utbildningutifrån den kvalitet och det utbud som erbjuds böravståndsfaktorernas betydelse för val minimeras. Kostnaderför resor mellan hemort och studieort bör inte heller utgöraett hinder för beslut att välja högskolestudier. Här är CSN-resestödet av stor reell och psykologisk betydelse för attminska resekostnaderna. Detta är av särskild betydelse förstuderande som kommer från familjemiljöer med litenstudietradition.Umeå universitet, och Mitthögskolanverkar i en region med mycket stora avstånd mellan hemortoch studieort för de studerande. Avvecklingen av CSN-resestödet kan komma att medföra ytterligare svårigheter förmånga av regionens invånare att överbrygga de trösklar somde upplever inför eventuella högskolestudier.En avveckling av resestödet kommer att negativt påverkarekryteringen till högskolorna i . universitetrekryterar av sina studerande från regioner utanförlänet, varav kommer från södra och mellerstaSverige. Även och ärkraftigt beroende av rekrytering från regioner utanför detegna länet. Högskolorna i konkurrerarmed övriga universitet och högskolor i landet på helt andravillkor om de studerande. Landets övriga universitet ochmerparten av högskolorna verkar i regioner med betydligtstörre befolkningsunderlag och mindre geografiskutsträckning.Vi anser det därför vara mycket angeläget attresekostnaderna kan begränsas för studerande som har långaavstånd mellan bostadsort och studieort. Regeringen börnoggrant följa utvecklingen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om resestöd för studerande.
mot · GI02Sf532 · 1995-01-25 00:00:00 — har statsbidrag utgått till rabatterade resorför studerande. Detta har varit en viktig del i det studiesocialastödet.Riksdagen har uttalat sig om det värdefulla idenna rabatt, som i dagligt tal kallas CSN-kortet.Regeringen föreslår nu att statsbidraget upphör.Detta är olyckligt ur många aspekter. Allmänt sett påverkardet naturligtvis många studerandes ekonomi. Den viktigasteinvändningen är dock, att man med denna åtgärd riskerar attöka den sociala snedrekryteringen. Flera av de s.k.prestigeutbildningarna finns endast på få platser i landet.Möjligheten att kunna resa till hyggliga priser kan varaviktig vid beslutet att ansöka till sådan utbildning.Många nya högskolor har specialiserat sig på vissainriktningar. För dessa är det betydelsefullt att man också ifortsättningen kan ha hela landet som upptagningsområde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att verka för att ge studerande godamöjligheter för resor till och från studieplatsen.
mot · GI02Sf533 · 1995-01-25 00:00:00 — Den resurs som samhället skapar genom människors viljatill kunskap måste genomsyra studiemedelssystemet.Sverige är unikt med sina möjligheter till vuxenstudier.Denna fina byggsten i välfärdssystemet ska vi ta tillvara ochutveckla. Dagens arbetsmarknad med hög arbetslöshet ochmånga varsel skapar stor oro. Det är då viktigt att stödet förstudier stimulerar till utbildning för att man inte ska fastna ilångtidsarbetslöshet.Reglerna för studiestödet får inte hindra den som villvuxenstudera, bl.a. är en alltför låg åldersgräns ett hinder.Det är ofta kvinnor som söker sig till utbildning när deblivit äldre eftersom barnen då blivit större. Om man fyllt 45år finns dock inte möjlighet att få studiemedel såvidadet inte finns särskilda skäl. Vad har då dessa kvinnor förval, som står inför varsel eller uppsägningshot och inte kanerbjudas ett nytt arbete? De kan vänta tills de är arbetslösaoch genomgå någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd, därstudier är ett inslag, eller de erhåller kontantarbetsmarknadsstöd.Jag anser att regelsystemet för studiemedel måste utformasså att det stimulerar till utbildning oberoende av ålder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åldersgräns för rätt till studiemedel.
mot · GI02Sf601 · 1995-01-25 00:00:00 — Det händer allt oftare att personer som inte är svenskamedborgare döms att avtjäna fängelsestraff och dessutomdöms till utvisning ur landet. fängelsestraffetavtjänas påförs ytterligare domar avseende fängelsestraff förtillkommande förseelser.Den ursprungliga strafftiden tillsammans med strafftiden ianledning av de tillkommande förseelserna blir då så lång atttiden för utvisningsbeslutets verkställning förverkats. Dettainnebär att den dömde efter avtjänat sammanlagtfängelsestraff kan fortsätta att fritt vistas i landet.Ovanstående förhållande kan inte ha varit avsikten meddomar till utvisning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lagen ändras så attutvisningsbeslutet verkställs efter det att de sammanlagdafängelsestraffen avtjänats.
mot · GI02Sf604 · 1995-01-25 00:00:00 — Bistånds- och flyktingfrågor samt frågor om mänskligarättigheter har ett nära samband. För att förhindra attmänniskor bryter upp från sitt land av ekonomiska ellerekologiska skäl måste de få drägliga levnadsvillkor på plats.Demokratiutveckling, satsningar på kvinnor ochförebyggande insatser för att förhindra krig och konflikterkrävs också.Vid krig eller konflikter, måste det i första hand skapasförutsättningar för människor att kunna stanna i ett säkertnärområde. Men människor som flyr för sina liv på grund avförtryck eller förföljs på grund av etnisk tillhörighet, politiskuppfattning, ras eller religion måste alltid ha möjlighet attsöka i annat land. måste fortsätta ta sin del avansvaret i flyktingmottagandet.Det är emellertid nödvändigt att få till stånd en ökadsamordning av flyktingpolitiken i , byggd påGenèvekonventionens regler. Möjlighet att ta fingeravtryckpå asylsökande till skulle underlätta en sådansamordning och bör därför införas i likhet med vad som sketti ett flertal andra länder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheterna att ta fingeravtryck påasylsökande till .
mot · GI02Sf607 · 1995-01-25 00:00:00 — Det händer allt oftare att personer som inte är svenskamedborgare döms att avtjäna fängelsestraff och dessutomdöms till utvisning ur landet. fängelsestraffetavtjänas påförs ytterligare domar avseende fängelsestraff förtillkommande förseelser.Den ursprungliga strafftiden tillsammans med strafftiden ianledning av de tillkommande förseelserna blir då så lång atttiden för utvisningsbeslutets verkställning förverkats. Dettainnebär att den dömde efter avtjänat sammanlagtfängelsestraff kan fortsätta att fritt vistas i landet.Ovanstående förhållande kan inte ha varit avsikten meddomar till utvisning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lagen ändras så attutvisningsbeslutet verkställs efter det att de sammanlagdafängelsestraffen avtjänats.
mot · GI02Sf609 · 1995-01-25 00:00:00 — Uppföljning av utvisade flyktingars öde Flyktingar utvisas efter överklagande tillUtlänningsnämnden och förnyade ansökningar tillInvandrarverket. Ett stort antal flyktingar har fått så svårapsykiska problem att de legat inlagda på psykavdelningar påvåra sjukhus. Ett icke ringa antal har försökt begå självmordupprepade gånger. Detta beroende på deras starka oro infören avvisning och med de kunskaper de har om förtrycket ihemlandet. ska inte tillåtna sådana utvisningar därstora risker för repressalier i hemlandet föreligger.Upprepade fall av försvinnande, gripande ock trakasserierefter ankomsten till hemlandet gör denna motion änangelägnare.För att förebygga sådana händelser och för att ge flyktingarsom utvisats någon trygghet bör alla flyktingar ställas undersvenskt beskydd. En kontakt med det lands regering ditflyktingarna skall utvisas skall tas och det landet skallskriftligen garantera flyktingarnas säkerhet, innanutvisningen sker. Flyktingar skall veta att de står undersvenskt beskydd och en regelbunden kontakt med flyktingenbör upprätthållas efter utvisningen. Skullenågot hända flyktingen, skall den svenska ambassaden ilandet och regeringen verka för att flyktingen frisläpps ocheventuellt får återvända till . En flyktinguppföljningger också regering och invandrarverk en återkoppling somgör att kommande utvisningsfrågor kan lösas med störrekunskap och på ett bättre sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om organisation av flyktinguppföljning.