mot · GI02Kr213 · 1995-01-25 00:00:00 — Statens stöd till fonogramproduktion Fonogramutgivningen vid Rikskonserter startade med enexperimentperiod /66 och tog fr.o.m. år 1973formen av en organiserad försöksverksamhet. Enpermanentning av verksamheten skedde först (prop.1981/82:128, KrU30). Till en början skedde utgivningeninom Rikskonserters informationsavdelning, och år 1972inrättades en särskild fonogramavdelning.Vissa nya förutsättningar för fonogramverksamheteninträdde /84 då Rikskonserter jämställdesmed övriga fonogrambolag och måste sökaproduktionsbidrag hos , medan ett basanslag förpersonal, lokaler m.m. ingick i det generella anslaget tillRikskonserter (prop. 1982/83:100).Nämnda bidragsordning bestod fram till dåRikskonserter ersattes av en ny institution benämnd Svenskarikskonserter. Produktionsmedlen erhålls därefter inte viakulturrådet utan tillförs institutionen tillsammans medanslaget för baskostnader. Regeringen har med andra ordöverlämnat avgörandet till Svenska rikskonserter att självabestämma hur stor del av statsanslaget som skall användasför subvention av fonogramproduktion i egen regi.Regeringen preciserar -- till skillnad -- intelängre dylika kostnader i budgetpropositionen, vilket ärsynnerligen anmärkningsvärt mot bakgrund av att dethandlar om subvention av kommersiell verksamhet.I årets budgetproposition (Prop. 1994/95:100, Bil. 12)redovisas (sid 89) ärendet i endast en mening:Fonogramutgivningen () har genomgåtten strukturförändring, som inneburit ökad utgivningstakt ochen större satsning på fonogram för barn och ungdom.Det är en högst otillfredsställande redovisning. Det ärsåledes omöjligt för ledamöter att få klarhet i hurstor statlig subvention som f.n. utgår till den kommersiellaproduktion som Svenska rikskonserter via Caprice svarar för,en utgivning som sker i konkurrens med privatägdafonogrambolag vars utgivning i allmänhet måste ske utanstatliga subventioner.Under har en mycket glädjandeökning av antalet utgivna fonogram ägt rum. Detta berorfrämst på att marknaden berikats med ett antal ambitiösaenmansbolag som närmast på ideell basis producerarett stort antal fonogram. Exempel på sådana framgångsrikaföretag är BIS, Bluebell of , Opus 3, Proprius,m.fl. Det är glädjande att konstatera, att flerautländska fonogrambolag ger ut CD-inspelningar medsvensk seriös musik. Ett utmärkt exempel är det engelskabolaget , som med superb teknik åstadkommitlysande inspelningar med bl.a. Stockholmsfilharmonikerna.Ett annat exempel är det tyska bolaget , som givit ut ettflertal inspelningar med Göteborgssymfonikerna. Särskiltglädjande är att det enskilda tyska bolaget på egetinitiativ har tagit sig an utgivningen av symfonier!En svensk antologiserie, , har dessutominitierats av Musikaliska . Denna utgivning harpågått och är i det närmaste slutförd.Motivet för att ge Caprice en i förhållande till övriga bolaggynnad ställning i subventionshänseende har sedan längebortfallit. I konsekvens med detta bör inte längrebevilja medel till detta ändamål.Offentliga medel skall endast användas för att av striktkulturhistoriskt motiverade skäl fylla luckor i tillgängligainspelningar. Det är av särskild vikt att staten känner ansvarför den smala repertoar som sannolikt inte kan utges utanstöd. En omläggning av stödets inriktning kommer utantvekan att resultera i fler högklassiga fonogram, om samtligaproducenter på marknaden får konkurrera om bidragen pålika och rättvisa villkor. I fortsättningen måste samtligabidrag till fonogramproduktion kanaliseras endast viaKulturrådet och inte via den institution som själv driver etteget fonogrambolag, d.v.s. Svenska Rikskonserter!Riksdagen bör sålunda avslå regeringens förslag imotsvarande del och uttala sig till förmån för en neddragningav anslaget till Svenska rikskonserter.Sedan utgivningen av den svenska antologiserien, , har avslutats är tiden mogen för en utvärdering avvad statens stöd till fonogramutgivningen har åstadkommit.Det bör klarläggas om produktionen, främst via Caprice ochMusica , har uppnått de kulturhistoriska målsättningarsom funnits för staten att subventionera en dylik utgivning.Regeringen bör således göra en allsidig översyn meddenna innebörd och återkomma till med enredovisning av vilket resultat som statens stöd tillfonogramutgivning har åstadkommit. bör därförgöra ett sådant uttalande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om ändrad inriktning av statensstöd till fonogramproduktion i enlighet med vad som anförtsi motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering av statens stöd tillfonogramutgivning.