mot · GI02A448 · 1995-01-25 00:00:00 — 1. Inledning -- regionalpolitisk problembildDen regionala problembilden har förändrats över tiden.Under 1960-talet dominerade glesbygdsproblemen. Påglesbygden var stora delar av befolkningen sysselsatt inomjord- och skogsbruk som rationaliserades kraftigt. Folkflyttade från glesbygden till städer, från primärnäringarna tillindustrisektorn. Regionalpolitikens uppgift var att bidra tillmoderniseringen av näringsstrukturen i svaga regioner.Under 1970-talet bromsades utflyttningen upp, men deinomregionala obalanserna var fortfarande stora. Städernafortsatte att växa medan landsbygden avfolkades. Nyaregionala problem dök upp, som exempelvis neddragningarav varvsindustrin och gruvindustrin ochstrukturomvandlingen inom stålindustrin i framför alltBergslagen. De regionala effekterna av den pågåendestrukturomvandlingen motverkades delvis av en snabbutbyggnad av den offentliga sektorn.Under 1980-talet stannade tillväxten av inom denoffentliga sektorn vilket bidrog till att görastrukturproblemen synliga. Tidsbegränsaderegionalpolitiska åtgärdspaket genomfördes med avsikt attgenom en koncentrerad satsning lösastrukturproblemen. Under högkonjunkturen framstod den regionala problembilden somkoncentrerad kring inlandsproblem. Regionalpolitikeninriktades på att kompensera framförallt norra och näringsliv för lägesnackdelar som långaavstånd och små lokala arbetsmarknader.Under 1990-talet kommer regionalpolitiken att ställasinför nya utmaningar. Den offentliga sektorn kommersnarare att minska än öka och internationaliseringen avsvenskt näringsliv kommer att fortgå. Den kraftigaproduktivitetsförbättringen inom industrin har bidragit till ensysselsättningsminskning som framför allt drabbat gamlaindustriregioner i Bergslagen och i mellersta , menäven i vissa regioner i mellersta och . Härtillska läggas de inomregionala obalanser som finns medsärskilda problem i glesbygds- och landsbygdsområden.2. Kristdemokratiska utgångspunkter för regionalpolitikenEtt välfärdssamhälle kräver en samhällsekonomi i balans.En förutsättning för en god välfärd är en effektiv ochansvarsfull marknadsekonomi. En väl fungerandemarknadsekonomi bygger på ett samhälle med engrundläggande etisk samsyn.Marknadsekonomin är i sig inte tillräcklig för att skapa detgoda samhället. Den måste styras av sociala och ekologiskahänsyn. Det är utifrån ett socialt ansvarstagande viktigt attalla människor oavsett var de bor i landet har tillgång tillarbete, service och en god miljö. Regionalpolitikens uppgiftär att bidra till att utveckla livskraftiga regioner i hela landet.För att skapa regional balans är det nödvändigt attarbetsmarknadspolitiken och den ekonomiska politikenharmoniseras med regionalpolitiken. I huvudsak krävs enaktiv generell regionalpolitik där näringsliv och offentligsektor i glesbygd kompenseras för långa avstånd, små lokalamarknader, brist på utbildad personal, sämre kringserviceetc.En effektiv regionalpolitik med målsättningen att helaSverige ska leva motverkar att ''flaskhalsar'' uppstår iekonomin i en uppgångsfas och minskar sårbarheten i enkonjunkturnedgång.3. Regionalpolitiken i ett EU-perspektiv 3.1 EU:s regionalpolitiska stödVid genomförandet av den inre marknaden blev detuppenbart att den tillväxt som blev följden av denna, intemed automatik skulle leda till större regional balans inom deenskilda länderna eller inom gemenskapen som helhet.Redan starka regioner blev starkare medan perifera regionertenderade bli än mer försvagade. Betydelsen av en starkregionalpolitik blev uppenbar och lyftes upp till en viktiggemensam angelägenhet. harbudgeten för regionalpolitiska satsningar ökat mycket starkt,som anslagen till jordbruksnäringen minskat.EU-ländernas gemensamma satsningar för att utjämna deregionala skillnaderna görs genom de så kalladestrukturfonderna. Tanken är att strukturfondsinsatserna skautgöra ett komplement till de insatser som görs inommedlemsländerna. Genom den s.k. additionalitetsprincipen,dvs att ländernas egna ekonomiska insatser utvecklas isamma takt som de medel som ställs till förfogande genomstrukturfonderna, minskar risken att de enskilda ländernaersätter egna satsningar med medel från EU.Strukturfonderna består av tre olika fonder,Regionalfonden, Socialfonden och Jordbruksfonden. Enregion kan få del av medel från strukturfonderna genom attuppfylla vissa kriterier som exempelvis BNP/capita ocharbetslöshet. Hänsyn tas också till faktorer som exempelvisrisk för framtida nedgång och nettoemigration. Huvudfrågani EU:s regionalpolitik är att skapa tillväxt och nyaarbetstillfällen. Under nuvarande programperiod 1994--1999har, förutom arbetslöshetsprogram, välfärdsfrågan ochmiljöfrågan getts särskild tyngd.Stödet från inriktas på följandemålsättningar:1. att främja utvecklingen i de fattigaste regionerna 2. att förändra regioner med föråldrade industrier 3. att bekämpa ungdoms- och långtidsarbetslöshet 4. att underlätta de anställdas anpassning till industrinsförändringar 5a. att förbättra jord- och skogsbruket 5b. att utveckla landsbygden.Vid förhandlingarna om det svenska EU-medlemskapethar ytterligare ett mål skräddarsytts för , ochFinland:6. stöd till regioner med mindre än 8 personer perkvadratkilometer för regionalpolitiska projekt som inteskulle genomförts med enbart nationella stöd.För att en region ska erhålla medel måste man följa enväldefinierad arbetsgång. Den kan indelas i fyra olika faser:1. Medlemsstaten förelägger en utvecklingsplan förkommissionen i vilken anges regionens problem ochmöjligheter. Här ska också strategier, resursbehov ochprioriterade områden inom regionen specificeras.2. Kommissionen ger sina synpunkter till den nationellaoch regionala nivån. Kommissionen och medlemsstatensregering förhandlar och de ekonomiska ramarna fastställs.3. Den nationella nivån i samverkan med den enskildaregionen lämnar in ett genomförandeprogram tillkommissionen i vilket anges vilka åtgärder som kommer attvidtas och hur detta ska följas upp och utvärderas.4. Programmen genomförs i form av projekt somkontinuerligt följs upp och utvärderas.Planerna ska vara långsiktiga och strategiska samt präglasav ett sektorsövergripande arbetssätt. Kommissionen ställerockså krav på att planerna ska vara väl förankrade underifrånoch utarbetas i samverkan med skilda regionala aktörer.Planerna ska vidare bl.a. innehålla en socioekonomisk analysdär regionens styrkor och svagheter definieras. I dennaprogramperiod har också skärpta miljöregler införts ochvarje plan ska innehålla en miljöanalys med bl.a. enmiljökonsekvensbeskrivning av planen och dess olikagenomförandeprojekt. Försurning av mark och vatten frånexterna långväga luftföroreningar är en negativ faktor somkan behöva lyftas fram och åtgärder för att förbättraförhållandena föreslås.Det är uppenbart att regionalpolitiken tillmäts storbetydelse inom EU. Kommissionen har själv valt att etableraett flertal informella kontaktvägar direkt med olika regionerför att få regionernas synpunkter på hur arbetet inomstrukturfondsprogrammen fungerar. (Källa: EG/EU-konsekvensutredningarna: Kommunerna,landstingen och , SOU 1994:2)3.2 regionalpolitiska målsättningar i EUEn målsättning för i egenskap av medlem i EU ärutifrån ett kristdemokratiskt synsätt att påverkautformningen av de regionalpolitiska stöden så att de fyllersamma funktion bland EU-länderna som vi menar äravsikten för regionalpolitiska stöd inom -- nämligenatt ge alla människor oavsett var de bor tillgång till arbete,service och en god miljö.Då vi kristdemokrater menar att regionalpolitiken är enytterst angelägen uppgift bör utnyttja deregionalpolitiska stöd från EU som kan komma ifråga sålångt som möjligt.Sveriges inriktning vid medlemskapsförhandlingarna varatt skapa goda möjligheter för återflödet frånstrukturfonderna och på så sätt förstärka de nationellasatsningarna. Därför måste regeringens förslag om ensänkning av anslaget till regionalpolitiken med 751,1miljoner kronor (18 månader) avvisas.För svenskt vidkommande är det viktigt att kommuner isamverkan med länsstyrelser och/eller andra regionala organkan finna former för ett effektivt samarbete kring regionalautvecklingsprojekt.4. Viktiga faktorer för regional utvecklingRegionalpolitiken kan inte ses isolerad. Insatser från ochförutsättningar inom flera olika politikområden påverkar denregionala utvecklingen långt mer än de förhållandevis småanslag som finns för regional utveckling över statsbudgetenoch via . De direkta anslagen tillregionalpolitiken kan dock trots allt ha en stor betydelse förden regionala utvecklingen om de satsas på rätt ställe i rätttid.Utifrån subsidiaritetsprincipen är det i första hand ettansvar för regionerna att själva ta ansvar för sin utveckling.Ökad självstyrelse och regional självstyrelsegenom direktvalda regionala fullmäktige skulle stärkakommunernas och regionernas möjligheter att ta dettaansvar.Staten har i första hand ett ansvar att skapa grundläggandeoch goda förutsättningar för den regionala utvecklingengenom att garantera utbildning, infrastruktur och godavillkor för företag och företagande.4.1 God ekonomisk utvecklingEn framgångsrik ekonomisk politik för hela landet fårpositiva konsekvenser även för den regionala utvecklingen.Det skapar också utrymme för särskilda regionalpolitiskasatsningar.En grundförutsättning för en gynnsam ekonomiskutveckling är att saneringen av de offentliga finansernafullföljs, vilket skapar förutsättningar för varaktigt lägreräntor. Det är av central betydelse för att få igånginvesteringar och därmed nya jobb i hela Sverige.4.2 SmåföretagenFör att de nya jobben ska komma hela landet till del är detviktigt att villkoren för ny- och småföretagande ärgynnsamma. Nya arbetstillfällen på landsbygd och iglesbygd måste i huvudsak tillkomma inom småföretagen.Ju fler småföretag desto mindre sårbarhet vidkonjunkturnedgång och desto bättre förutsättningar att klaraav strukturomvandlingar.Vi kristdemokrater utvecklar vår syn på småföretagensvillkor i en särskild motion.4.3 Jord-, skogsbruks- och fiskepolitikenTrots att antalet jordbruk dramatiskt har minskat under desenaste decennierna utgör just jord- och skogsbruken enbetydande del av småföretagen i glesbygd och på landsbygd.Villkoren för dessa näringar får alltså stor betydelse för denregionala utvecklingen.Ur regionalpolitisk synvinkel utgör en livskraftigfiskenäring en viktig förutsättning för en levande skärgård.I en särskild motion utvecklas syn påjord-, skogsbruks- och fiskepolitiken.4.4 InfrastrukturenEn grundläggande förutsättning för ett i regionalbalans är väl utbyggda och fungerande kommunikationer.Näringslivet, tillgången till arbete och service kräver en godinfrastruktur.Under flera decennier var investeringarna i väg- ochjärnvägsnäten eftersatta. Under den förra mandatperiodenvände den dåvarande fyrklöverregeringen utvecklingen.Investeringarna tredubblades. Den upprustningen måstefortsätta och självklart bygga på noggrannasamhällsekonomiska bedömningar av olika investeringarslönsamhet. Framväxten av det gränslösa leder blandannat till att svenska företags transportkostnader blir relativtstörre än europeiska konkurrenters. Det gäller i synnerhet förföretag i . Ett effektivt transportsystem är därförnödvändigt för att göra näringlivet i hela Sverigekonkurrenskraftigt.Infrastrukturen omfattar även telekommunikationerna.Utnyttjandet av modern informationsteknologi skaparständigt nya möjligheter att effektivisera näringsliv,utbildningsväsende och offentlig förvaltning. Det skaparockså helt nya förutsättningar för att utvecklaglesbygdsregioner. Möjligheterna att decentraliseraverksamheter och förlägga företag i glesbygd förbättrasgenom användningen av modern informationsteknologi.Vi utvecklar vår syn på IT-utveckling och infrastruktur isärskilda motioner.4.5 Utbildning och forskningFör den regionala utvecklingen är det av stor betydelse attdet finns tillgång till väl utbildad arbetskraft i hela landet. Demindre och medelstora högskolorna har en viktig uppgift idetta avseende. Dessa högskolor har också visat sig kunna tatillvara och koppla ihop utbildning med de olika regionernassärskilda förutsättningar. Initiativ för att främja utbytetmellan högskolor och näringsliv ska uppmuntras.Ökade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer också störrekrav på fortlöpande kompetensutveckling. Förutomhögskolorna är även gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen viktiga resurser i detta arbete.4.6 KulturEtt rikt kulturliv bidrar till att göra orter och regionerattraktiva för såväl arbetskraft som företag. Det kandessutom direkt innebära att arbetstillfällen skapas inomturistnäringen. Det är viktigt att de insatser som görs inomkulturområdet från olika myndigheter och kommunersamordnas och sker utifrån en samlad och långsiktig strategi.5. LandsbygdsutvecklingSom landsbygd brukar definieras områden med glesbebyggelse och med visst avstånd till sysselsättning ochservice. Orter med upp till 3 000 innevånare brukar karaktäriseras som landsbygd. Meddenna definition bor nära 2,7 miljoner svenskar, eller drygt30 % av befolkningen, på landsbygden.5.1 MålDet övergripande målet -- i överensstämmelse med målenför regionalpolitiken i stort -- är att skapa en livskraftiglandsbygd med människor i alla åldrar och medarbetsmöjligheter, god service, bra miljö och rik kultur. Detbör betonas att det ska vara en politik för förnyelse därlandsbygdens resurser tillvaratas på ett ansvarsfullt sätt.I detta sammanhang menar vi kristdemokrater att det är avsärskild vikt att det ideella engagemanget stimuleras.Motsatsförhållande får inte finnas mellan offentlig och privatservice å ena sidan och ideella initiativ å andra sidan. Det äristället viktigt att skapa förutsättningar för ett utökatsamarbete där det ideella engagemanget tillvaratas och attundanröja hinder för föreningar, kooperativ och enskilda tillett ökat ansvarstagande.Utifrån subsidiaritetsprincipen menar vi kristdemokrateratt det är önskvärt att kommunerna får ett ökat ansvar ochinflytande över det regionalpolitiska stödet. Detta måstesjälvklart ske i samarbete med länsstyrelserna och ytterstGlesbygdsmyndigheten, som har det övergripande ansvaretför samordningen av insatserna för glesbygdens utveckling.En viktigt förutsättning är att kommuner och regioner harutvecklade landsbygdsprogram utformade nerifrån och upp.I detta sammanhang vill vi gärna lyfta fram byalagen ochbyutvecklingsgrupperna som redan aktivt arbetar med attformulera mål och program för sin bygd på olika platser runtom i . Vi vill vidare uppmärksamma samernasbetydelse för en levande landsbygd i inre ochfjällregionen och vikten av att samernas organisationer gesmöjlighet att delta i framtagandet av regionala planer.Rennäring med flera samiska näringsgrenar behöver stärkasoch utvecklas. Ett utvecklat samiskt näringliv innebär defacto också en stärkt social trygghet och ytterligaremöjligheter för samebyarna att överleva.5.2 Boende och kulturNärheten till naturen, en god livsmiljö och möjlighet tillegen odling och djurhållning är faktorer som kan innebäralivskvalitet för många människor. De som väljer att leva pålandsbygden har låtit dessa faktorer få större vikt än atttillförsäkras den närservice som kan ges i större samhällen.Trots detta har självklart även landsbygdens människor rätttill en grundläggande service.Det betyder mycket att det finns en lokal som kan fungerasom en samlingspunkt för de olika aktiviterna som kanförekomma i en bygd. Inte minst olika kulturella aktivitetersåsom teater och bygdespel förutsätter att det finns tillgångtill samlingslokal.5.3 Småskalig turismSverige är ett naturskönt land med stor variationsrikedomi landskapet. De milsvida skogarna, sjöarna, älvarna ochfjällen lockar människor från mer tätbefolkade områden ilandet och även från andra länder. Även det odladelandskapet med hagarna och ängarna och den bygdespecifikakulturen är attraktivt. Intresset kommer med all sannolikhetatt öka i framtiden.Det regionalpolitiska stödet har haft och har en storbetydelse för turistnäringen i många områden, inte minst närdet gäller uppförande och drift av turistanläggningar ifjällkedjan. Den småskaliga landsbygdsturismen har dockinte dragit någon större nytta av dessa stöd. För attlandsbygdsturismen ska utvecklas på ett positivt sätt krävsen målmedveten samordning mellan de olika intressenterna.De goda exempel som finns -- t.ex. bondgårdsturism,sameturism och levande fäbodar m.m. -- utgör fina förebildersom måste vidareförmedlas och utvecklas. Det bör lyftas upppå ett nationellt plan till ett programarbete som gerbygdeturismen profil och den status den är värd. Arbetetmåste koncentreras på produktutveckling ochmarknadsföring.Ett unikt samarbete som bör stå som förebild är detsamarbete som etablerats genom IEF, , där ett 20-tal kommuner från Vänerni söder till i norr aktivt samarbetar medInlandsbanan och som de sammanhållandebanden.5.4 Kommersiell service och samhällsserviceEn förutsättning för gles- och landsbygdens fortlevnad äratt det finns en dagligvaruförsörjning på rimligt avstånd. Föratt lanthandeln ska kunna bestå och utvecklas krävs ett ännubättre samarbete och ett samlat agerande av alla aktörer -- pålokal, , regional och central nivå. Det stöd somfinns till kommersiell service måste bevaras, dvs av kostnaden för investeringar som påtvingas handlarenp g a ändrad lagstiftning samt ett servicebidrag på maximalt150.000 kr/år.För landsbygdens utveckling är det också av stor betydelseatt samhällsservicen, dvs utbildning, kultur, samlingslokaler,kommunikationer etc, hålls på en rimlig nivå. Servicen måstedock anpassas just till glesbygdens förhållanden och då blirdet absolut nödvändigt med sektorssamordning.Samutnyttjande av lokaler och personal, utnyttjande avmodern informationsteknologi etc är viktiga inslag i ensådan samordning.5.5 LandsbygdsstödDet landsbygdsstöd som beslutade införa underförra året med högst för såväl hårda som mjukainvesteringar bör bibehållas. Det är viktigt att länsstyrelsernaäven fortsättningsvis ges rätt att avgränsa delandsbygdsområden som -- utöver de regionalpolitiskastödområdena -- ges rätt till detta stöd.I detta sammanhang vill vi även betona vikten av engenerös behandling av de landsbygdsområden sombetecknas som skärgårdsområden. Från stödsynpunkt är detviktigt att länsstyrelserna vid avgränsningen av glesbygds-och landsbygdsområden tar stor hänsyn till de lokalaförutsättningarna inom varje skärgårdsområde.6. Regionalpolitiska stödSom vi tidigare slagit fast är de direkta insatserna förregionalpolitiska stöd tämligen begränsade. Ca 3miljarder/år har avsatts i statsbudgeten under de senaste åren.Ytterligare stöd för regional utveckling kan förväntas i ochmed EU-medlemskapet.Den socialdemokratiska regeringen har visatbristande insikt i betydelsen av en aktiv regionalpolitik.Beslutet om införande av ett flyttbidrag som togs avriksdagen är ur regionalpolitisk synvinkel heltfelaktigt. Detta bidrag bör upphöra.Målsättningen med det regionalpolitiska stödet måste varaatt det ska ge en så hög utväxling som möjligt mot deregionalpolitiska målen. Ett litet stöd som placeras på rättställe i rätt tid kan få stor betydelse för den totalautvecklingen. Nedanstående stödformer ska alltså enligt våruppfattning även fortsättningsvis destineras tillstödområden.6.1 StödområdenKristdemokraterna anser att det system med stödområdensom har funnits är ett bra sätt attavgränsa områden dit direkta regionalpolitiska stöd skastyras. De delar som ska placeras inom stödområdena skavara sådana som har speciella lägesnackdelar och andraregionalpolitiska problem.Möjligheten att placera in regioner som drabbas avproblem vid kraftiga strukturomvandlingar i tillfälligastödområden är viktig. På detta sätt kan de stöd vi nedanredogör för snabbt komma krisdrabbade regioner till deläven om de normalt inte är inplacerade i stödområden.6.2 Utvecklingsinriktat stödDe stödformer som finns måste i huvudsak varautvecklingsinriktade, dvs syfta till att regionens egenutvecklingskraft tas till vara och utnyttjas. Lokaliseringsstöd,utvecklings- och sysselsättningsbidrag samt lån till regionalautvecklingsbolag är stödformer som redan finns och somäven i fortsättningen bör användas, utvärderas och utvecklas.De regionalpolitiska stöden ska kunna utgå till såvälaktiebolag som enskilda näringsverksamheter och företagsom drivs i kooperativ form.6.3 DriftsstödDe driftsstöd som finns är nedsättning avsocialavgifter inom stödområdena och transportstöd. Dessastödformer bör finnas kvar för att utjämna för delägesnackdelar som företagen i dessa regioner har jämförtmed företag i andra delar av landet.Dessa stöd kan närmast jämföras med de system förkostnadsutjämning som finns mellan kommuner ochlandsting.6.4 Kvinnors företagandeUtvärderingar av regionalpolitiska stöd visar att företagsom drivs av kvinnor är underrepresenterade bland deföretag som fått regionalpolitiskt företagsstöd.Det mikrostöd som infördes av fyrpartiregeringen underförra mandatperioden för små projekt (högst av stödunderlaget eller högst ) är ett steg i rättriktning, liksom att det nya landsbygdsstödet saknar en nedrebeloppsgräns. Erfarenhetsmässigt väljer kvinnor att startaföretag med mindre investeringar.Jämställdhetsfrågorna har en särskild dimension i detregionala utvecklingsarbetet. Ensidiga lokalaarbetsmarknader ger inte kvinnorna rimliga möjligheter tilljobb och utveckling. Den nya tekniken, ett decentraliseratutbildningsutbud och ett ökat kvinnligt företagande kanändra på detta. Jämställdheten var central i 1994 årsregionalpolitiska proposition. Insatser för kvinnor skallprioriteras i länsstyrelsernas utvecklingsarbete. Medelavsattes så att s.k. regionala resurscentra för kvinnor kundebildas. Ett nationellt resurscentrum för kvinnor byggs uppav . Särskilda insatser, som görs för kvinnor i detregionala utvecklingsarbetet, skall stimuleras genomspeciellt avsatta resurser.6.5 Återbäring på elskattenEn återbäring av skatten på elproduktion till devattenkraftsproducerande länen skulle ge resurser tillnäringslivsinsatser, investeringar i alternativa inhemskaenergikällor och utveckling av kommunikationer i dessaregioner.Visserligen kan hävdas att detta endast skulle innebära attannat regionalpolitiskt stöd minskades i motsvarande grad,men bara den psykologiska effekt det skulle innebära fördessa län att få disponera över resurser från sin egen''export'' skulle vara av stor betydelse.6.6 Inkomst- och kostnadsutjämning i kommuner ochlandstingUtformningen av det kommunala statsbidragssystemet tarhänsyn till kommunernas och landstingens olikaförutsättningar. Kommunerna och landstingen måste inomutjämningssystemet kompenseras även för de merkostnadersom följer av stora avstånd och gles bebyggelse samt avdyrare administration och uppvärmningskostnader p g a kallare klimat. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de allmänna riktlinjer förregionalpolitiken som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalpolitiskamålsättningar i EU,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad och regionalsjälvstyrelse för ett ökat ansvar för den regionalautvecklingen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen pålandsbygdsutvecklingen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett nationellt programarbete förbygdeturismen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att slopa det s.k. flyttbidraget,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en återbäring av skatten påelproduktion till de vattenkraftsproducerande länen,8. att hos regeringen begär förslag om utökadeinsatser för kvinnors företagande,9. att beslutar avslå regeringens förslag atturholka regionalpolitiken med (18mån), samt att till regionutveckling för /96beräkna ett anslag på 4270483000kr.