ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02N206 · 1995-01-25 00:00:00 — Utredningar efter bankkrisen har visat att gällandebanklagstiftning vad gäller styrelsearbete och VD-funktioninte är avpassad efter den arbets- och ansvarsfördelning somgäller i praktiken. Lagstiftningen bör ändras för att bli bättreanpassad till verkligheten.Den första mer genomarbetade lagstiftningen för såvälenskilda banker som bankaktiebolag kom med 1911 årsbanklag. Den ersattes senare med banklag, vilken isin tur avlöstes av bankrörelselag, BRL. Denna ärgemensam för sparbanker, affärsbanker ochföreningsbanker. Olika typer av specialförhållanden reglerasvidare i bankaktiebolagslagen, , sparbankslagen, SBL,och föreningsbankslagen, FBL.Den nuvarande bankaktiebolagslagen har sin bakgrund ibilden av en samling herrar som träffas en gång föratt diskutera hur man ska ta ställning till de låneansökningarsom kommit in. Efter hand fann man det praktiskt att en avstyrelseledamöterna tog på sig förberedande uppgifter. Dethär betyder att i är inte, till skillnad från iaktiebolagslagen, VD ett självständigt juridiskt organ medi lagen specificerade rättigheter och skyldigheter. VD i ettbankaktiebolag har endast den makt och myndighet somstyrelsen delegerar till honom eller henne. Eftersom han skavara en av styrelsens ledamöter betyder det i sin tur att hanhar sitt uppdrag på lika som styrelsen i övrigt.I början av 30-talet infördes det föreskrifter om att högsten person för varje påbörjat femtal av styrelsen får varatjänsteman i banken. Det betyder att eftersom det måste varaminst en VD och en ställföreträdare för denne som ärledamöter i styrelsen så blir det minsta antalet i enbankstyrelse sex personer. För en bank som Handelsbankenmed två företrädare för personalstiftelsen istyrelsen innebär det att denna måste vara minst sextonpersoner stor. Eftersom det är tillåtet för en bank, vilketockså inträffat, att ha flera verkställande direktörer kanstyrelsen komma att bli mycket stor. En alltför stor styrelsekan inte sägas vara befrämjande för styrelsearbetet.Bankrörelselagen utgår från bilden av att styrelsen fattarde grundläggande besluten och därefter uppdrar åt VD attgenomföra dem. Dessutom får VD av praktiska skäl iuppdrag att fatta beslut av mindre art. Aktiebolagslagendäremot, som ger VD en särskild ställning med särskildafunktioner och särskilt ansvar, har visat sig stämma bättremed verklighetens bankarbete än vad gör. bordedärför ändras så att den stämmer bättre med ABL. Det skulleockså innebära att VD inte behöver vara ledamot i styrelsen.Begränsningen av antalet anställda i styrelsen skulle då intebehövas. Också möjligheten att ha mer än en VD kunde dåtas bort. Det är vidare viktigt att den speciella skyldighet VDhar att ge allsidig information och därigenom det storaansvar som faller på honom framgår i lagstiftningen.Med dessa förändringar i banklagstiftningen skullebankerna ges en mer tidsenlig och verklighetsanpassadlagreglering, allt i syfte att underlätta fattandet av kloka ochriktiga beslut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändringar i banklagstiftningen.
mot · GI02N208 · 1995-01-25 00:00:00 — Förstärkning av bankers m.fl. internkontroll Bank- och finanskrisen har kostat samhället cirka 90miljarder kronor. Orsakerna till finanskrisen skall inte endastsökas klippekonomi eller i avregleringen avkreditmarknaden.Den senaste tidens våldsamma kreditförluster inombanker, finans- och försäkringsbolag är enligt vår mening tillbetydande del en direkt följd av brister på internkontroll.Tiotals miljarder av de pengar som gått upp i rök hadekunnat räddas om bankerna tillåtit sina internrevisioner attutvecklas i takt med den finansiella expansionen de senastedecennierna.Beträffande den interna kontrollen i banksystemet är detnumera känt att den inte fungerat. Samhället har ställts införfakta och tvingats gå in med kraftfulla stöd i banksystemet.Inte bara samhället och därmed alla skattebetalare hardrabbats. Bankkunderna har fått utstå ett högre kostnadslägepå banktjänster. Allt detta elände är enligt vår uppfattning endirekt följd av bristande internkontroll inom banksystemet.Sammanfattningsvis påstår vi, att det saknas ett samlatgrepp över internkontrollen inom bank- och finanssektorn.Internkontroll inom bank och finans har aldrig varitutsatt för en samlad bedömning.Det bör skapas ett organ för internkontroll med uppgift attfastlägga grundläggande ramar, regler, principer, kompetensoch interna krav för bank- och finanssystemet. Organet skallvara så sammansatt, att sakintressen kan få inflytande. Detär enligt vår uppfattning orimligt att grupper såsom ägare avbankaktier, banktjänstemän, skattebetalare och bankkunderställs utanför ett inflytande över internkontrollen i bank- ochfinanssektorn. Om något går snett är det ju dessa som fårbetala!Det behövs en ökad insyn och en balanserad framtidastyrning och samordning av frågor, som rör internkontrolleni bank- och finanssystemet. Detta kan erhållas omföreträdare för vissa sakintressen kan beredas möjlighet attsamarbeta i ett organ för internkontroll inom bank ochfinans.Finansinspektionen övervakar den sekundära kontrollensuppbyggnad och funktion. Inspektionen har ett övergripandeansvar för internkontrollen i bankerna.Det är, enligt vår uppfattning, nödvändigt att revisorernafår ökade möjligheter att följa verksamheten internt,innehållande värderingar av tillgångar och säkerhet.Revisorernas rapport bör kontinuerligt innehålla klarabesked om den finansiella situationen. För att nå dessa målbör se över nuvarande regler ocharbetsinstruktioner för revisorer, samt kontinuerligt i sinverksamhet bedriva en uppföljande kontroll.I en föränderlig värld och där nya krav ställs fordraskompetens. Därför bör utforma ettutvecklingsprogram för utbildning av revisorer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett samlat grepp över internkontrolleninom banker m.fl. finansinstitut.
mot · GI02N209 · 1995-01-25 00:00:00 — Form/Design Center Form/Design Center i är endadesigncenter. Det har under drivit en konsekvent ochkraftfull informationsverksamhet om svensk design inriktadmot en bred publik.Med sin unika ställning är Form/Design Center ett forumför företag. Det är en av de få platser där mindre,designinriktade företag regelbundet och mot en låg kostnadkan nå en stor publik och därmed en potentiellt storkundkrets.På Form/Design Center möter dessa företag positiv,konstruktiv och stimulerande kritik.Vid sidan om denna grundfunktion producerar och visarForm/Design Center ett antal utställningar kringsvensk formkultur, som tillsammans med seminarier ochföredrag bidrar till att öka kunskap, debatt och förståelse omdesignens roll i Sverige.Sedan ett år tillbaka ger Form/Design Center ut entvåspråkig publikation som informerar också en europeiskpublik om svensk design.Våra nordiska grannländer , och Norgehar alla designcentra som uppbär ett statligt stöd på ca 9miljoner kronor . har Form/Design Centerfungerat med stöd av ideella krafter och kommunala bidragoch med hjälp av utställaravgifter. Ekonomiskt harverksamheten varit att likna vid hopp från det ena isflaket tilldet andra. Form/Design Center har uppnått deresultat som enligt alla sätt att se motiverar ett statligt bidrag.Med ett statligt bidrag om skulleverksamheten bli lika vital som våra grannländers. Utanstatligt stöd riskerar emellertid att som enda land iNorden och stå utan ett designcenter.Näringsutskottet har tidigare behandlat denna fråga och dåuttalat att det är uppgift att göra erforderligaavvägningar beträffande hur medel skall fördelas.För att uppnå en konkurrenskraftig svensk design fordrasförutom utbildningsinsatser riktade till industrin också attdet sker en kontinuerlig och övergripande diskussion på fleranivåer om industriproduktion. Form/Design Center är i dettasammanhang att betrakta som en nationell institution avriksintresse.Inom anslaget till småföretagsutveckling bör rymmas dentyp av insatser som förordas i denna motion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till Form/Design Center i .
mot · GI02N210 · 1995-01-25 00:00:00 — Det finns långtgående förslag på att sälja ut Nordbankensom ett sätt att få in pengar till statskassan för att minskabudgetunderskottet. Detta synsätt förefaller kortsiktigt, föratt inte säga ogenomtänkt. Det enda skälet vi kan finnarimligt när det gäller synen på Nordbanken som statlig bankär de ideologiska. Är det bra att staten äger en bank? Är detbra för konkurrensen? Kan staten använda banken för attgenom demokratiskt fattade beslut driva på en speciellutveckling?Det finns grundade skäl för att staten skall äga Nordbankenäven i fortsättning. Det är bra med många olika ägare påmarknaden -- privata, kooperativa och statliga. Storskaligtinternationella och lokala. Men det är också värdefullt i endemokrati att det finns banker med olika inriktning --traditionella banker som söker vinstmaximera, banker medetisk inriktning och banker som bygger sin verksamhetutanför räntesystemet.Mångfald är en nödvändighet för dynamik ochnytänkande. I ett sådant perspektiv är det bra att behållaNordbanken i statens ägo -- inte för att Nordbanken under80- och 90-talet agerat vare sig klokt eller nytänkande, utanför vad Nordbanken skulle kunna utvecklas till.Vi vill att staten förblir ägare av Nordbanken och att ägarenbeslutar ändra bankens målsättning så att lågt räntegap ochlåg ränta blir övergripande mål för verksamheten förutom detsjälvklara målet att verksamheten skall gå runt. På så sätt kanstatliga Nordbanken driva ner räntorna och räntegapen påden svenska marknaden.Lite förenklat skulle man kunna säga att vi vill attNordbanken blir en ny folkbank som, utan vinstkrav menmed krav att få verksamheten att gå ihop, skulle bli en kraftsom hjälper människorna som bor i vårt land att få enrobustare ekonomi. Allt tyder på att det behövs också dentypen av banker. Det räntegap som lever kvar i ochsom är betydligt större än i andra länder är ett av flera bevispå att en ny inriktning krävs. När människor söker sig tillJAK och Nordiska Sparlån, som arbetar helt utan ränta, är deten reaktion på något man anser vara fel eller rent av skamligt.Nordbanken skulle kunna bli ytterligare ett alternativ. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Nordbanken bör förbli i statligägo,2. att beslutar att ägardirektiv till Nordbankenskall vara att verka för lågt räntegap och låg ränta.
mot · GI02N213 · 1995-01-25 00:00:00 — position som industrination har i hög grad singrund i att goda idéer och uppfinningar har kunnat utvecklas.Fortfarande spelar dessa uppfinningar, alltifrån dynamitentill kullager en viktig roll. Den tidens uppfinnare lyckades attantingen med egen kraft eller tillsammans med olikafinansiärer utveckla sina idéer fram till produktion. ärhela denna process, från idéstadiet fram till kommersiellproduktion, mycket lång och dyrbar. Många goda idéer ochuppfinningar hamnar i andra länder. Vi har alltför mångaexempel på hur japaner, amerikaner eller norrmän lyckatsvidareutveckla goda svenska uppfinnaridéer. Lilla Sverigemåste klara att ta tillvara sina egna uppfinnarförmågor. Det ärinte alltid de ekonomiska resurserna som saknas utan självahandhavandet av uppfinningarna. som är denstatliga myndighet som har till uppgift att kontrollera omuppfinningen håller vad den lovat och som dessutom skallvara uppfinnarens bollplank, fungerar inte alltid för vissauppfinningar. Följden blir att företag i andra länder tar handom patentet eller i bästa fall att något svenskt företag inserfinessen med uppfinningen.Inrätta ett innovatörsrådFör att stimulera uppfinnarna och för att öka motivationenhos bör det skapas ett innovatörsråd dåNutektjänstemännen känner tveksamhet inför en uppfinning.Detta råd kan lämpligen bestå av pensionerade innovatörerfrån industrin. Dessa skulle troligen med stort intresse ta påsig uppgiften att analysera olika uppfinningar, som ratats avNUTEK. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättande av ett innovatörsråd tillNUTEK.
mot · GI02N215 · 1995-01-25 00:00:00 — Fyrverkerier i samband med nyårs- och påskfirande,jubileer och andra högtider brukar vara trevliga ochuppskattade arrangemang -- när det sker i strikta,kontrollerade former.Bruket av fyrverkerier tenderar dock att öka allt mer i vårtland, vilket medför olägenheter av olika slag. Det är heltuppenbart att åldringar, sjuka och handikappade människorsamt även djur lider av smällarna, som ofta överraskaromgivningen.På senare tid har det tyvärr förekommit mångaokynnessmällar och raketuppskjutningar genom missbruk avnödraketer till men för bl.a. larmcentralerna. Olyckor ochdödsfall har inträffat genom oberäknelighet och vårdslöshet.Stora skador och eldsvådor har också uppstått genomokontrollerade och dolda experiment.Under sådana förhållanden bör det allvarligt övervägas ominte en särskild lagparagraf borde införas när det gäller rättenatt försälja pyrotekniskt material och minimera försäljningenav större och tyngre pjäser till allmänheten. En begränsningtill mindre pyrotekniska föremål borde införas förallmänheten, medan större avskjutningar skulle utförasendast av kompetenta personer, vid särskilda ramper. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående en lagändring då det gällerkontrollerade försäljningsformer och handhavande avpyrotekniska material.
mot · GI02N216 · 1995-01-25 00:00:00 — Kreditupplysningar om enskild näringsidkare För en enskild näringsidkare kan det vara katastrofalt attha anmärkningar i ett kreditupplysningsregister. Det kan ivärsta fall hindra en småföretagare att utöva sitt yrke.I vissa fall förekommer missvisande eller omstriddauppgifter i ett register. Redan sådana uppgifter kan ipraktiken innebära ''yrkesförbud'' för företagaren. Han/honhar ingen rätt att tillfoga någon förklaring i registret och fårheller ingen information om vem som får upplysningar urregistret. Företagaren har alltså ingen möjlighet att försvaraoch förklara sig.Dessa problem har behandlats bl.a. iKreditupplysningsutredningens slutbetänkande (SOU1993:110). I avsnitt 26.3 föreslås att kreditupplysningslagenändras så att rätten för enskilda näringsidkare att få beskedom vilka uppgifter som har lämnats om dem i enkreditupplysning vidgas till att avse besked om dels vilkaomdömen och råd som har lämnats, dels vem som har begärtupplysningen.En rätt till sådan beställaruppgift gör det möjligt förnäringsidkaren att rätta felaktiga eller missvisande uppgifterdirekt hos beställaren. Om kreditupplysningen ger enofullständig bild av näringsidkarens situation kan han, omhan vet vem beställaren är, direkt till denne lämna uppgiftersom kompletterar underlaget för bedömningen. Dennamöjlighet kan vara av stor betydelse särskilt försmåföretagare.Det är viktigt att skapa bättre arbetsvillkor för innovativasmåföretag. Då måste även reglerna inomkreditupplysningsområdet ge en rimlig rättssäkerhet. Därförmåste regeringen återkomma till medförslag till ändringar i kreditupplysningslagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i kreditupplysningslagen att även enskildanäringsidkare informeras om vem som får upplysningar omdem ur ett kreditupplysningsregister.
mot · GI02N221 · 1995-01-25 00:00:00 — har speciellt utländskadiamantprospektörer visat stort intresse för ochNorrland i synnerhet. De har sökt undersökningstillstånd på55 % av areal. Detta upplevs som ett enormt hot förde boende. Det upplevs som kolonialism. Ansökningarnablockerar totalt andra sökanden. Bergsmästaren i norradistriktet har påtalat bristen i rådande lag i en skrivelse tillNäringsdepartementet, och instämmer i hansutlåtande.Diamantprospektörerna markerar revir och dettauppmanar till öppet missbruk. Minerallagen är alldeles förlöst utformad. Den har ingen övre gräns förtillståndsområdets storlek och den tvingar inte hellerprospektören att redovisa sina resultat frånprospekteringsverksamheten, vilket sker på detinternationella fältet. De svenska lagarna håller inteinternationell standard. T.o.m. och harhårdare lagar.Miljöpartiet de gröna anser att minerallagen bör ses överoch att regeringen återkommer med ett lagförslag, somöverensstämmer med internationellt hårdare regler för attskydda från exploatering i enlighet med vad somnämnts ovan. Skyldighet bör införas för yrkesmässigprospektör att -- inom en månad från detundersökningstillstånd upphör att gälla utan attbearbetningskoncession meddelas inomundersökningsområdet -- redovisa framkomna resultat frånundersökningsarbeten för statlig myndighet. Skyldighetenkan införas genom tillägg i 14 kap. 3§ minerallagen under . I mineralförordningen börbegränsning om storlek införas. Maximiarealer av 200kvadratkilometer för undersökningsområden avseendediamant eller olja och gasformiga kolväten respektive 20kvadratkilometer för övriga mineraliska ämnen införes.Ansökningsavgifterna bör höjas kraftigt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ett tillägg i 14 kap. 3§ minerallagen under , enligt vad i motionen anförts,2. att hos regeringen begär en förändring imineralförordningen om begränsad storlek påundersökningsområdena enligt vad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kraftigt höjda ansökningsavgifter.
mot · GI02N225 · 1995-01-25 00:00:00 — Nyföretagarlån till kooperativa företag De förslag till insatser inom arbets- och näringspolitikensom föreslås i budgeten syftar i hög grad till att öka intressetför nyföretagande. Här krävs en bred mobilisering och olikaformer för nyföretagande. Den kooperativa organisationentar till vara människors resurser, vilja till samverkan ochkreativitet. Den spelar därför en viktig roll för att mobiliseraenskilda människors kreativitet.Mycket talar för att den kooperativa företagsformen kankomma att spela en viktig roll i nybildningen av företag. Enviktig förutsättning är dock att företagsformen ges likvärdigavillkor med aktiebolagen bland annat vad gällermöjligheterna att få tillgång till riskvilligt kapital.Kooperativa företag och föreningar har normalt ekonomiskförening som företagsform. Den ekonomiska föreningen ären brett användbar företagsform, som dock inte är lika kändsom aktiebolagsformen.Föreningen kännetecknas av en demokratisk strukturutifrån principen en medlem -- en röst. Företagsformenställer inte krav på minimikapital. Däremot måste enekonomisk förening ha minst tre fysiska eller juridiskapersoner som medlemmar. Den ekonomiska föreningen somär en juridisk person beskrivs som en personassociation tillskillnad från aktiebolaget som är en kapitalassociation.Oavsett om lagen om ekonomisk förening inte ställerformella krav på ett bestämt minimikapital finns det oftabehov av en kapitalinsats av varierande storlek för attföreningen skall kunna bedriva en aktiv affärsverksamhet.De ekonomiska föreningarna diskriminerades närriksdagen beslutade om de s.k.nyföretagarlånen från Industri- och avstyrkte då utan motivering förslag om attlånen skulle omfatta ekonomiska föreningar. Av stöd till nya företag, framgårockså att nyföretagarlån endast ges till verksamhet somstartas i form av aktiebolag.I april 1994 gjorde ett enhälligt uttalande, sombör utgöra tillräcklig grund för en likvärdig behandling avden kooperativa företagsformen:Det är helt oacceptabelt om statsmakterna genomutformning av regelsystem som missgynnar den kooperativaföretagsformen åstadkommer en styrning bort från dennaföretagsform. bör genom ett uttalande tillregeringen klarlägga att de kooperativa företagen skallbehandlas likvärdigt med andra företag.Vi anser det angeläget att uttalandet följs upp av attriksdagen slår fast att rätten till nyföretagarlån skall ges dekooperativa företagen på samma villkor som aktiebolagen.Detta ligger också i linje med omkonkurrensneutralitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kooperativa företag skall kunnaerhålla nyföretagarlån från Industri- och nyföretagarfonden.
mot · GI02N226 · 1995-01-25 00:00:00 — BakgrundStatens kostnader för bankkrisen är enligtBankstödsnämnden . De banker somhuvudsakligen fått stöd är Nordbanken, ochSparbanken. affärer var så usla att bankenövertogs av staten och den ingår nu i Nordbanken. Delar avde 65 miljarderna kommer att kunna återvinnas eftersom detvå avknoppade fastighetsbolagen kansälja av sitt gigantiska fastighetsbestånd allteftersomkonjunkturen hämtar sig inom fastighetssektorn.Till den summa som direkt betalats ut måste läggas deökade kostnader som alla låntagare och de minskade intäktersom alla sparare fått vidkännas på grund av ett alltför storträntegap. Oberoende bedömare anger summan till ungefärlika stor som stödet -- alltså 65 miljarder kronor.I en motion ''om bankkrisen och bankakuten''(1992/1993) från ställde vi, medanbankkrisen var som värst, upp ett antal hårda krav som viansåg borde verkställas. Bl.a. var det självklart att imöjligaste mån kräva återbetalning av stödet, men dessutomkrävde vi att bankerna inte skulle få möjlighet att öka sitträntegap utan bankernas tillfrisknande skulle i stället få gånågot mera långsamt. Tyvärr blev inte våra kravtillgodosedda utan bankerna kunde öka sitt räntegap och sinaavgifter så gott som ohämmat.Överhettningen och bankernas huvudlösaagerande skapade redan då en hel del problem då hyrornagick i höjden, speciellt på kontorsfastigheter.Byggvarukostnaderna steg dessutom snabbt. När sedanbankkrisen bröt ut gjorde de höga räntorna att efterfrågan påkonsumtionsvaror minskade och investeringarnaförsvårades.Hur skall återbetalningen ske?Genom de garantier som staten var tvingad att ge för atthålla bankerna under armarna kan inte en återbetalningendast beröra de banker som har fått direkt penningstöd. Detmåste även gälla banker som och sagts ovan anser oberoende bedömare att bankernatjänat på ökade räntemarginaler.Vänsterpartiet anser att en återföring av 1--3 miljarderkronor av dessa vinster kan göras under det närmastebudgetåret. Regeringen bör komma med förslag.Dessutom bör en utredning göras för att se om man kanförhindra bankerna att trolla bort sina vinster genomförlustavdrag på sina dåliga fastighetsaffärer. Regeringen börtillsätta en sådan utredning.Öka konkurrensenNär nu staten ofrivilligt har ökat sitt bankinnehav bör manockså använda sig av detta redskap. Vi har svårt att förståvarför regeringen är en så passiv ägare av Nordbanken. Härfinns goda möjligheter att genom sättaigång ett räntekrig genom att sänka utlåningsräntan med 1till . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om hur stordel som kan inbetalas till statskassan av de vinster bankernahaft genom statens garanti,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om bankernasförlustavdrag på fastigheter,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användandet av Nordbanken ikonkurrenshöjande syfte.