mot · GI02N403 · 1995-01-25 00:00:00 — Att enbart utnyttja hälften av den potential sombiobränslekommissionen påvisat skulle ge cirka 30 000permanenta arbetstillfällen, utöver vad uppbyggnaden avanläggningar och maskinpark skulle ge. Dessaarbetstillfällen skulle i huvudsak åstadkommas i skogs- ochjordbruksbygder.En mycket lovande teknik är bioraffinaderiet, somutvecklats av bland annat Svensk Etanolkemi iÖrnsköldsvik. Genom att utvinna både etanol förfordonsdrift och bränsle till värmekraftverk i sammaprocess, utnyttjas vedråvaran optimalt. Denna typ avanläggningar kan komma att spela stor roll försysselsättningen, särskilt på orter i inland och pådet småländska höglandet, där överskottet på lämplig råvaraär stort.10.1 Avkopplingsbar elRunt om i säljer kraftföretagen avkopplingsbar el,eller tillfällig kraft som man också kallar det. Detta innebäratt elkraft säljs mycket billigt under merparten av årets , medan kunden förväntas elda olja under dekallaste dagarna. Denna kombination av olja och el har gjortförnyelsebar energi och effektiviseringsåtgärder olönsammai många sammanhang. I mycket stora pannor kan dockmetoden användas till 2010, för att sedan ersättas medstorskaliga biobränslepannor.Elöverskottet bör inte längre utnyttjas på ett sätt somkonkurrerar ut energihushållning och en stegvis introduktionav biobränsle för uppvärmning i mindre fjärrvärmenät ochmedelstora pannor. Det bör minskas genom export,nedläggning av kärnkraftsreaktorer och avkopplingsbar el imycket stora pannor.11. Höjd koldioxidskatt inom ramen för en skatteväxlingVid den globala om miljö och utvecklingi 1992, undertecknade dens.k. Den innebär att utsläppen avkoldioxid och andra klimatpåverkande gaser skallstabiliseras nivå för att därefterminskas. Dessa åtaganden tillsammans med kärnkraftensavveckling till 2010 innebär ett stort åtagande för svenskenergipolitik. Ska detta arbete vara framgångsrikt krävsförändringar inom alla delar av energisektorn.För att hålla balans i åtgärderna mellan olika sektorer ärdet viktigt att beskattningen av el, motorbränslen och övrigafossila bränslen harmoniseras. Annars är risken att tillexempel elvärme ersätts av oljeeldning utan energibesparing.Koldioxidavgiften, som är per kg koldioxid, ellercirka per m3 olja, bör höjas stegvis. Hänsyn måstedock tas till den energiintensiva industrin. Den pågåendeöversynen av den mycket snåriga beskattningen av bränsleför el- och fjärrvärmeproduktion måste resultera i attförnyelsebara bränslen premieras. Så har inte alltidvarit fallet.Intäkterna från höjda koldioxidavgifter och andraenergiskatter bör användas för att sänka skatten på arbete.En sådan skatteväxling syftar till att öka sysselsättningen ochminska utsläpp och energiförbrukning. Åtgärden gynnarockså förädling och återvinning.Sverige har haft låga energiskatter och högaskatter på arbete. Detta har inneburit att industrin stimuleratsatt utvinna och producera råvaror, medan förädlingen tillfärdiga produkter skett i andra länder. Så har det till exempeli vuxit upp en möbelindustri baserad på svenskaträvaror, som har en totalt sett högre sysselsättning ochförädling än hela den svenska sågverksnäringen. Sverigeexporterar papper och pappersmassa, medan förädlingen tillfärdiga böcker sker i andra länder. En skatteväxling därbeskattningen förs från arbete till energi kommer att göra detmöjligt att förädla våra råvarutillgångar till mer högvärdigaprodukter innan de exporteras.Återvinning innebär vanligtvis mycket storaenergibesparingar. Aluminium kräver till exempel bara entjugondel av energin vid omsmältning, jämfört med vidutvinning ur bauxit. Återvinning av stål, plast, papper m.m.uppvisar liknande, om än inte lika stora, energivinster.Insamling och sortering av avfallet kräver dock arbete. Enskatteväxling från arbete till energi och råvaror kommer attgynna återvinning.12. En dynamisk energiskatt behövsKärnkraften bör avvecklas genom effektivareenergianvändning och utveckling av förnyelsebarelproduktion. För att detta ska kunna ske krävs att denalternativa energiproduktionen får draghjälp avdet elpris som blir resultatet av kärnkraftens avveckling. Detsvenska samhället har anpassat sig till en mycket godtillgång på el och ett av världens lägsta elpriser. Att snabbthöja elpriset skulle få mycket stora negativa konsekvenserför små och stora elkonsumenter.En tänkbar lösning är att införa en dynamisk energiskattpå el och ev. på industrins koldioxidutsläpp. En sådan skattbör utgå från ett sparbeting där skatten minskar om sparandetöverstiger sparbetinget, respektive ökar vid ett lägresparande. Den dynamiska energiskatten bör utformas så attdistributörens marginalkostnad (priset för en extra ellerinbesparad kWh) blir lika med den framtida kostnaden attersätta kärnkraften med ny elproduktion. Priset mellanproducent och distributör för elleveransen bör dockbestämmas på en fri elmarknad.Som grund för den dynamiska energiskatten bör branschenges ett sparbeting , räknat på 1990 årsförbrukning, med början 1996. Den elintensiva industrin böremellertid ges ett sparbeting på . Omsparandet blir större sänks energiskatten och om sparandetblir mindre höjs skatten . Distributöreroch storförbrukare bör själva utveckla en marknad förbesparingsresultaten, som jämnar ut skillnaden mellandistributörer. Den som sparat mindre än genomsnittet fårbetala till den som sparat mer. Effekten blir attmarginalkostnaden blir hög och lika för alla distributörer ochstorförbrukare.Om kärnkraften till slut måste ersättas med en del nyakraftverk får kunderna gradvis vänja sig vid ett högre elpris,eftersom skatten i så fall långsamt höjs. Om hela kärnkraftenkan sparas bort blir elpriset lägre eftersom vi då även efterkärnkraftens avveckling har kvar ett elöverskott. Då förblirockså skatten låg.12.1 En dynamisk energiskatt har många fördelarEffekten av en dynamisk elskatt blir att eldistributörer ochelintensiv industri upplever ett högt marginalpris,kombinerat med ett lågt genomsnittligt pris. Det högamarginalpriset gör det lönsamt att spara. De lokala elverkenfår finna de effektivaste sätten att uppnå besparingarna. Detkan vara information, konsultstöd eller att bidra tillfinansieringen av investeringar. En uppenbar första åtgärdbör bli att balansera eltaxan så att den fasta avgiften ersättsmed en renodlat rörlig eltaxa.Det höga marginalpriset gör också bioenergi, vindkraft ochannan alternativ energi mer lönsam. Det låga baspriset gerlåg elräkning för alla kunder och bidrar därmed till att hållainflationen nere. Det låga baspriset gör också kärnkraftensnabbare olönsam, när risk- och underhållskostnader ökar.Det blir alltså mindre lockande att i det längsta hålla igångreaktorer som i praktiken har tjänat ut. De delar av industrioch värmeverk som har en nedsatt koldioxidskatt bör få enmotsvarande dynamisk skatt på denna, så att det lönar sigäven för dem att spara energi eller övergå till förnyelsebarabränslen.12.2 En dynamisk energiskatt tryggar jobben i denenergitunga industrinUngefär en tiondel av den svenska elförbrukningen sker iprocesser där el är en dominerande kostnadspost. Gruvor,metallindustri, mekanisk massaindustri och elektrokemiskindustri har sådana processer. Gemensamt för dessaindustrier sett i ett internationellt perspektiv, är att deantingen ligger nära stora vattenkraftstillgångar som ger lågaelpriser eller har tillgång till kraftigt subventionerad el,vilken ofta baseras på statsunderstödd kolbrytning.Subventioner till energiintensiv industri innebär att deprodukter som tillverkas, främst metaller och kemikalier, blirunderprissatta på marknaden. Detta leder till attkonsumtionen av sådana blir högre än den annars skulle varaoch återvinning försvåras. Därför finns det starka skäl atttrappa ned dessa subventioner.Sverige bör i det internationella samarbetet verkapådrivande i arbetet att minska subventionerna till denenergiintensiva industrin. Eftersom flera av den svenskaenergiintensiva företagen kommit mycket långt med attutveckla effektiva och rena processer bör de ges en dynamiskenergiskatt på el och ev. koldioxid. En sådan lösning vore brabåde ur miljösynpunkt och ur sysselsättningssynpunkt. Dettatryggar ett lågt energipris så länge som konkurrenternaåtnjuter subventionerad el och låga energiskatter. Samtidigtskapas ett incitament att minska energiförbrukningen så attde svenska företagen står väl rustade närklimatkonventionens efterlevnad driver uppskatterna för alla konkurrenter.Sparbetinget bör relateras till produktionsvolymen, så attsvängningar i efterfrågan inte påverkar skatten. För denenergiintensiva industrin kan sparbetinget sättas till 1procent , eftersom dessa industrier redan har genomförten stark processutveckling. Det viktiga är att en kWh sparadi ett smältverk blir lika mycket värd som en KWh sparad iandra sammanhang.13. Kärnkraftens risker bör försäkras på kommersiellagrunderKärnkraften bör bära sina faktiska riskkostnader.Kraftindustrin hävdar att dessa är mycket små medan andrahävdar att de är mycket stora. Riskkostnadernas storlek böravgöras på den internationella försäkringsmarknaden genomatt atomansvarighetslagens ansvarstak på 1,2 miljarderkronor höjs till ett belopp, som motsvarar vad en olyckafaktiskt skulle kunna kosta.14. Nedläggning av reaktorerI och med att reaktorerna blir äldre börjar driftsproblem attuppträda. Vissa av dessa brister kan avhjälpas relativt enkeltmedan andra kräver stora ombyggnader. Den dynamiskaelskatten kommer att göra det mer lönsamt för kraftverkensägare att stimulera till ytterligare energihushållning, än atthålla igång föråldrade reaktorer. Kärnkraftsavvecklingen skaenligt KdS uppfattning påbörjas under mandatperioden.15. Export av el 15.1 Export till VästeuropaI ett europeiskt perspektiv är de svenska elpriserna mycketlåga, men i prognoser förväntas elpriset öka i med . Elöverskottet i ,liksom i , kommer troligen att ge ännu lägregrossistpriser på el . Avvecklade kolsubventioneroch en framtida koldioxidskatt inom EU kommer sannoliktatt göra el ännu dyrare i . Således finns mycket storaekonomiska drivkrafter för att sälja svensk el tillkontinenten.Export till kan ge god ekonomi även närkärnkraften är avvecklad. El måste förbrukas i sammaögonblick som den produceras. Därför måste varjeelmarknad innehålla kraftverk som på ett effektivt sätt kanförändra sin produktion när efterfrågan förändras underdagen, veckan och året. De nordiska länderna samutnyttjarsina resurser inom Nordel-samarbetet, där de storavattenmagasinen i och utnyttjas för att jämnaut belastningen mellan sommar och vinter och mellan olikatider på dagen.Europas största vattenkraftmagasin finns i de svenskaälvarna. Genom att utnyttja den svenska vattenkraften fördygnsreglering i skulle hela det europeiska kraftnätetbli effektivare. Detta skulle leda till att våra kraftverk ökadei värde. Om dessutom fram till 2010fasar ut användningen av elvärme så minskar ocksåskillnaden mellan elbehovet och sommar. Dettaskulle ge ytterligare möjligheter att få ett högt pris för densvenska vattenkraften. Investeringar i elkablar tillkontinenten får därigenom ett värde som sträcker sig långtbortom år 2010.Som medlemmar i är det viktigt att driver påför införandet av en koldioxidskatt. Vidare att normer förlägsta energieffektivitet införs på apparater. Kommissionenhar försökt få fram energistandarder för kylskåp/frys, menmött mycket hårt motstånd från industrin.15.2 Export till ÖsteuropaI det forna finns några av världens mestosäkra kärnkraftverk. Där finns också några av världens mestförorenande fossila kraftverk. Just nu finns små möjligheterför länderna i öster att stänga sina kraftverk och betala förelimport från väst. Så snart deras energipriser anpassats tillvärldsmarknadspriserna kan det dock bli aktuellt. Även i östär energibesparing betydligt mer lönsam än att bygga nyakraftverk. Därför kan det vara lönsamt för dem att under enövergångstid importera el från väst, medan man genomförsina effektiviseringsåtgärder.16. Perspektivet Nord -- SydSedan 1970 har energiförbrukningen i i-länderna ökat . ökade energianvändningeni med . Trots denna ökninganvänder människor i bara en niondel så mycketkommersiell energi som i-länders invånare.Befolkningstillväxten kan komma att driva fram en ökningav energianvändningen , även omkonsumtionen per capita blir densamma som . Ikombination med en snabb ekonomisk tillväxt, kanenergiförbrukningen i dessa länder tredubblas till år 2020.Detta skulle kräva massiva investeringar i infrastruktur förenergiförsörjning. För att klara en trefaldigkonsumtionsökning av olja, kol och fossilgas måste tusentalsnya kraftverk byggas. Många experter betraktar inte längresådana planer som realistiska, med tanke på de ekonomiskaoch miljömässiga hinder som finns.U-länderna kan dock vända hotet om klimatförändringartill sin fördel. I-länderna som vill bromsa processen, kanhjälpa tredje världen att bygga effektivaenergiförsörjningssystem som begränsar utsläppen avväxthusgaser, som behoven av de tjänster somkräver energi uppfylls. Exempelvis har regeringföreslagit att de europeiska länderna avsätter en del från denkoldioxidskatt EU överväger att införa till investeringar iförnybar energi i syd. Länderna i Nord förband sig, vid vid undertecknandet avklimatkonventionen, att föra en politik som begränsarutsläppen av växthusgaser, och att via GEF hjälpa u-ländernaatt bromsa ökningen av deras utsläpp.Besparingsmöjligheter finns i alla länder. Om u-länderkunde ställa om till en mer effektiv energianvändning, skulledet, istället för en trefaldig ökning av energiförbrukningeninom , räcka med en fördubbling somframtida föroreningar minskar. skulle åtskilligamiljarder kunna frigöras för att främja en utveckling somuppfyller människors grundläggande behov. En mycket stordel av knappa exportintäkter och de lån dessa tar,ligger i inköp av fossila bränslen och investeringar iinfrastruktur för energiförsörjning. I många finnstillgångar i form av fossilgas. har också rikligatillgångar när det gäller förnybar energi, som sol, vind,biomassa och jordvärme. Enligt ekonomerkan elproduktion från soldrivna kraftvärmeverk och solcellervisa sig vara den billigaste utvecklingsvägen för u-länderna.Biomassa skulle kunna öka sin andel av energiförsörjningenradikalt. Bara genom att förbränna bagassen frånsockerrörsodling (odlas i så gott som alla ) i effektivagasturbiner, skulle elproduktionen kunna ökas jämförtmed idag.Ett problem är dock att tänkandet är alltförkonservativt. Det konventionella synsättet går inte ut på attmaximera de tjänster energin ger, utan att öka tillgången.Men varken i eller i-länder har vi råd med att avståfrån de betydande vinster som ökad effektivitet ienergianvändandet innebär. Större delen av de lånvärldsbanken ger till investeringar ienergiproduktion är inriktade på kraftverk för nyttjande avändliga fossila tillgångar. De satsningar GEF (eninternationell fond som leds av FN:s utvecklings- ochmiljöorgan) gör i förnyelsebara och bärkraftigaenergilösningar, kan inte uppväga de övriga konventionellautvecklingsinsatserna. Det är mycket angeläget att Sverigeinom och övriga internationella sammanhangdriver på för ett nytänkande och större satsningar på hållbaratekniska lösningar i u-länder.Det är intressant att i nord-sydperspektivet föra in densvenska debatten omkring kärnkraft kontrakoldioxidutsläpp. Klimatproblemet är ett internationelltproblem som kräver ett globalt tänkande.Kärnkraftsindustrin täcker av världenstotala energiförsörjning. De som tänker sig kärnkraften somen lösning på klimatproblemet måste då också tänka sig ca13 000 kärnkraftverk om man utgår från prognoser förvärldens energibehov. Detta ska jämföras med dagens 500kärnkraftverk.Att klara den globala energiförsörjningen med alternativaenergikällor kommer inte att bli en lätt uppgift även omstudier i FN:s regi visar att det är teoretiskt möjligt. Mendenna uppgift är inte svårare att genomföra eller merkostsamt att förverkliga än ett globalt kärnenergisystem.Dessutom är de förnyelsebara energislagen det enda möjligaom vi strävar efter en hållbar utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kärnkraftsavvecklingen börpåbörjas under innevarande mandatperiod,2. att hos regeringen begär förslag till en lag omförbud att driva kärnkraftverk ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ändring avatomansvarighetslagens regler för skadeståndsansvaret vidkärnkraftsolyckor för kärnkraftverkens innehavare,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införandet av en dynamiskenergiskatt,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att elmarknaden bör avregleras,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att balansprincipen bör hävdas påen kommande avreglerad elmarknad,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de årliga kontrollstationernabör kompletteras med modellberäkningar,8. att för /96 till särskildaexperimentbyggnadsprogram under anslaget Byggforskning(G 10) anvisar utöver vad regeringen harföreslagit,39. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att offentliga beställare börstimuleras att efterfråga energisnåla produkter,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om normer för lägsta godtagbaraeffektivitetsnivå för olika apparatgrupper,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att stimulera märkningav energisnåla produkter för att underlätta för konsumenteratt välja energisnålt,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att beskattningen av el,motorbränslen och övriga fossila bränslenharmoniseras,213. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av höjdkoldioxidskatt inom ramen för en skatteväxling,214. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i EU bör medverka tillatt en gemensam koldioxidskatt införs,215. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i ochövriga internationella sammanhang bör driva på för ettnytänkande.