mot · GI02L310 · 1995-01-25 00:00:00 — när antalet konkurser varit stort har dettalett till följdverkningar som varit förödande för mångamindre och medelstora företag. Från näringslivets sida hardet efterlysts en bättre lagstiftning på detta område för attminska antalet konkurser av företag som har förutsättningaratt drivas vidare.Då ett företag går i konkurs sörjer staten för de anställdaslöner via lönegarantin. Ofta rekonstrueras företag eftergenomförd konkurs och kan återuppta samma verksamhetsom före konkursen med förbättrad ekonomi. De tidigareskulderna och fordringarna är då avskrivna. De som förlorarpå detta system är staten som tvingas betala ut lönegarantin,men framför allt är det de fordringsägare som haroprioriterade fordringar som är de stora ekonomiskaförlorarna. Dessa missgynnade fordringsägare är oftaunderleverantörer och småföretag. Ett planerat missbruk avkonkursinstitutet snedvrider även konkurrensen mellan olikaföretag. De företag som rekonstrueras efter en konkurs fårofta klara ekonomiska fördelar jämfört med sinakonkurrenter. Det förekommer även att banker som inneharföretagshypotek i ett tidigt skede försätter företag i konkurstrots att det finnss möjligheter för företaget att ekonomisktåterhämta sig.Utgångspunkten för lagstiftningen rörande konkursermåste vara att hålla nere antalet onödiga konkurser ochminska möjligheterna att genom konstruerade konkursermanipulera systemet.LönefordringarI dagsläget har underleverantörer och andra företag medoprioriterade fordringar, ofta småföretag, mycketbegränsade möjligheter att få ut sina fordringar. Ilagstiftningen har statens skattefordringar företräde framföroprioriterade leverantörsfordringar. Denna ordning skapar endominoeffekt som kan leda till ekonomiska problem och ivärsta fall nedläggningar av i normala fall lönsamma företag.Om statens allmänna förmånsrätt avskaffas kan det gynnaunderleverantörer som därmed får större möjligheter att fåsina fordringar täckta.Förmånsrättslagen bör också ge incitament för bankernaatt medverka i rekonstruktion av krisdrabbade företag. Dettakan uppnås genom att s k produktiva löner går föreföretagshypotek vid konkurs. Med produktiva löner avseslöner för sådant arbete som lagts ned på egendom somomfattas av företagshypotek och därigenom vanligen är tillnytta för den som innehar företagshypotek. Tanken med attge produktiva lönefordringar bättre förmånsrätt änföretagshypotek är att banker och andra innehavare avföretagshypotek därmed skulle vara mer angelägna om attdels förhindra att ekonomiska kriser uppkommer i företagen,dels medverka aktivt i rekonstruktionen. mildrasden konkurrenssnedvridning som lönegarantin kan medföra.Mot bakgrund av det ovan anförda anser vi attförmånsrättslagen ska förändras så att s k produktivalönefordringar ska ha bättre förmånsrätt änföretagshypotek.SkattefordringarBorgenärer med oprioriterade fordringar fårgenomsnittligen nöja sig i utdelning påsina fordringar i konkurs. Om förmånsrätten för skatter ochavgifter avvecklas innebär det att den totala utdelningen tilloprioriterade fordringar som t ex leverantörsskulder kommeratt öka.Ett avskaffande av statens förmånsrätt för skatter ochavgifter främjar rekonstruktion utan konkurs. Möjligheternaatt kunna uppnå en ackordsuppgörelse kommer att stärkas dåstaten tvingas att delta i sådana förhandlingar somskatteborgenär. Staten kommer att få ett större intresse av attmedverka till ekonomiska uppgörelser mellan gäldenärenoch borgenärerna. Skattemyndigheterna granskar varje årföretagens redovisningar och kan tillsammans medkronofogdemyndigheterna på ett tidigt stadium fåinformation om att en borgenär har ekonomiska bekymmer.De intäkter staten får som utdelning vid konkurser är småsett i förhållande till den totala uppbörden av skatter ochavgifter. I sammanhanget kan också nämnas att utvecklingeni våra grannländer går mot ett helt avskaffande av statensskatteprivilegium. Förmånsrätten för skattefordringar harinte heller någon sådan roll vid skatteindrivningen attfarhågor för att skattemoralen skulle undergrävas kantillmätas någon större vikt i sammanhanget. Betydelsen avekonomiskt friska företag är av större vikt församhällsekonomin.Vi anser att statens förmånsrätt för skatter och avgifter skaavvecklas för att främja möjligheterna tillföretagsrekonstruktioner. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om ändring iförmånsrättslagen (1970:979) beträffande s.k. produktivalönefordringar i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag om ändringi förmånsrättslagen (1970:979) beträffande förmånsrätt förskatte- och avgiftsfordringar i enlighet med vad som anförtsi motionen.