mot · GI02Fö802 · 1995-01-25 00:00:00 — StrålskyddSenaste åren har debatten om den joniserande strålningenkommit upp pgaTjernobyl, sjunkna rostandeatomubåtar som tickande bomber i ,explosioner i upparbetningsanläggningar, alarmerande högadoser från svenska kärnkraftverk vid ombyggnationer etc.Den totala strålningen ökar genom utsläpp fråns.k. normaldrift av kärnkraften. Hälsoriskerna kan bara anas.De smyger sig långsamt på.Farligare än man trottNya forskningsresultat har visat att strålningsrisken frånlågdosstrålning är större än vad man trott. skeddeen omvärdering i samband med nya rön från japanstudierna.Ett nytt dosemetrisystem DS86 publicerades av RERF(). Efter dennaomvärdering sänkte ICRP och olika nationellastrålskyddsorgan gränserna för högsta tillåtna exponering förpersoner som är sysselsatt inom verksamhet med joniserandestrålning från extern strålkälla. (SSI FS 1989:1)Efter Tjernobyl fick myndigheter och svenskar i allmänhetupp ögonen för strålningens farlighet, men nästan lika fortföll olyckan i glömska. Det är allvarligt. Effekterna avTjernobyl, markstrålning och upptag av radioaktivitet genominandning, intag av mat och direkt strålning mot kroppen,ackumulerar radioaktiviteten. Till detta kommer de dagligautsläppen från de tolv svenska reaktorerna.All denna lågdosstrålning ökar den kemiska belastningenpå människa, natur och djur. Den som dessutom bor i ettradonhus och är renskötare utsätter sig för ytterligareexponering och därmed ökade hälsorisker. Till detta kommersynergieffekter. Det betyder att hälsorisken ökar mycketmera än om man adderar riskerna, pga att kombinationenförvärrar situationen. T ex radon och rökning i kombinationger sådana synergieffekter och risken för cancer ökardramatiskt.Lågdosstrålningen ökar hälsoriskernaI år är det , Tjernobyloch folkomröstningen om kärnkraften ägderum. Vi vet att många katastrofer inträffat runt om i världenunder och en del information har börjat läckaut om bl a experiment på människor. Runt Tjernobyl har alltoch alla blivit levande experimentfall och ett nyttexperimentfält har uppstått. Konsekvenserna av dennakatastrof är ofattbara. Vad som skiljer ochTjernobyl åt är att den första var en brandstorm och denandra var en explosion med radioaktivt utsläpp av tungapartiklar med lång halveringstid. Eftersom dessa katastroferhar haft helt olika ''utseende'', har vetenskapsmän ganskanyligen omvärderat riskerna. Riskerna med lågdosstrålninghar uppgraderats. Vetenskapliga rön har visat att joniserandestrålning från kärnkraftsolyckor av Tjernobyls typ kan varaåtminstone tio till tjugo gånger farligare än tidigareberäkningar. Trots alla dessa fakta har riksdag ochregering inte stoppat kärnkraften och kärnkraftsindustrinerkänner att den inte har tagit ett enda konkret steg motavveckling. Så länge det inte finns någon lag om detta, är deinte tvingade, säger , Kraftsam.Rådande bestämmelseEnligt rådande författning tillåts arbetsverksamma en stråldos på 100 mSv mot tidigare 180 mSv upp till30 år. För gravida gäller 5mSv . Internationellt ärdetta gränsvärde 1 mSv. uppges vara tio gångerkänsligare än vuxna för strålning med låg dosrat när detgäller cancer; därför anser vi att gränsen skall ligga så näranoll som möjligt.StrålskyddsåtgärdDosgränser för normaldrift bestäms genom en avvägningmellan fördelarna med verksamheten och riskökningen tillföljd av verksamheten. Åtgärdsnivåer i händelse av olyckorbestäms genom avvägning mellan nackdelen med åtgärdenoch minskningen i stråldos och risk till följd av åtgärden.Vid kärnenergiolyckor skall, enligt myndigheterna,strålskyddsåtgärderna vara ''motiverade'', ''rimliga'' och''möjliga'' samt ge riktlinjer för åtgärdsval vid hot om ellerosäkerhet om storleken på utsläpp. Under en viss stråldos äråtgärd inte berättigad och över en viss stråldosnivå är denalltid berättigad. I spannet däremellan skall åtgärdenoptimeras, d.v.s. strålskyddsmyndigheten skall bedöma för-och nackdelar med åtgärden. För allmänheten räknar manper månad i stället för år och godkänner en årsdos under enkort intensiv period. Man räknar med att radioaktivitetensnabbt avklingar. Det kan betyda att optimeringen avskyddsåtgärden inte genomförs. SSI har i skrivelse angett attdet ofta är svårt att göra en optimering i förväg eftersommånga okända faktorer inverkar på resultatet.OptimeringDet var denna bedömning, ''optimering'', somallmänheten reagerade över efter Tjernobyl. Den''försumbara risken'' och jämförelsen med cigaretter somgick ut som information, lugnade inte folket. degröna anser att hälsorisker måste gå före ekonomiska hänsynoch föreslår att gränsvärdena skall sänkas. Det är politikernasom skall ta ansvaret för vilken dos som är ''rimlig'' ochskärpa lagstiftningen på detta område. Det kan iförlängningen betyda att allmänheten t o m får högre dos änyrkesverksamma. Vi anser att människor är människor ochatt alla skall ha samma skärpta gränsvärde antingen dearbetar eller blir utsatta ofrivilligt av nedfall efter en olycka.Att höja stråldosen för yrkesverksamma till 100 mSv under5 år ser vi som en klar anpassning till kärnkraftsindustrin ochdess intressenter samt EU. Den kraftiga exponering dettainnebär medför att yrkesverksammaförbrukas i rask takt.Hälsan framför ekonomiska intressenAllmänheten måste också skyddas och därför är det av storvikt att de åtgärdsnivåer, som strålskyddsmyndigheternaföreslår, sätter allmänhetens säkerhet i första rummet och deekonomiska hänsynen i andra hand. En författning får intebara betydelse för åtgärderna efter en kärnkraftsolycka utanockså för hur beredskapsarbetet före en olycka kommer attutformas och vilka resurser som beredskapen kräver. Dettahandlar om evakuering men också om när återflyttning kanske. Vi anser att återflyttning skall ske på frivillig basis, intemot någons vilja. Samhället skall stå för individens extrakostnader för flyttningarna och uppehåll underevakueringstiden.Sänk gränsvärdet i livsmedelTjernobyls nedfall aktualiserade debatten om radioaktivföda. Man försökte bagatellisera det hela med att säga att detvar lika höga värden under kärnvapensprängningarnas dagar.Om så var fallet, så blev det en ytterligare belastning påmiljön, speciellt på lavar och mossor som har lång livslängd.Den som kan näringskedjan vet vad som händer när renarnatar upp radioaktiviteten i sig och vad som händer närmänniskan sedan äter av köttet. Samerna blev i dubbelbemärkelse drabbade. Hela deras näring föll samman överen natt, renar nödslaktades och de själva blev mest utsatta förradioaktiviteten. Det visar också helkroppsmätningarna somutförts på samer, men inte långt efter på skalan kom folk ifrånGävle- och Härnösandstrakten.Det makabra är emellertid detta, att livsmedelsverket dåhöjer det tillåtna gränsvärdet i kött från vilt fem gånger.Exakt samma sak som skedde i !Om man betänker att ett samebarn vistas ute i naturen, äterrenkött och dricker mjölk med strontium i med de tillåtnavärdena, så måste hälsorisken vara stor. Oss veterligen haringen uppföljning av strontium i mjölk eller växter gjorts.Det är allvarligt, för just strontium ersätter kalken i mjölkenoch för ett växande barn som skall bilda skelett, kan detta bliödesdigert. de gröna kräver att gränsvärdena avradioaktivitet i livsmedel skall sänkas så nära noll sommöjligt, åtminstone med en tiopotens. Dessutom skallhelkroppsundersökningarna fortsätta och epidemiologiskaundersökningar utföras. Det är allvarligt att mätningarnaavbröts i , eftersom det blir svårt att görajämförande studier. Vi kräver dessutom offentlig redovisningav ev. mätningar av strontium och plutonium samt s. k hotspots och om sådana inte utförs, så skall medel avsättas fördetta ändamål.Om rennäringen blir drabbad ekonomiskt av attgränsvärdet i renkött sänks, skall staten gå in medekonomiskt stöd och fortsatt stödutfodring av ren. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den återkommermed lagförslag om att gränsvärdet för yrkesverksamma inomkärnteknisk verksamhet skall sänkas en tiopotens,2. att hos regeringen begär att den återkommermed översyn av effekterna vid normaldrift och förslag tillskärpt gränsvärde i enlighet med vad i motionen anförts,3. att hos regeringen begär att den återkommermed skärpt lagförslag om gränsvärde för allmänheten,däribland gravida och barn, i enlighet med vad i motionenanförts,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya vetenskapliga rön angåenderiskerna med lågdosstrålning,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ständiga utsläpp och s.k.normalutsläpp,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationella gränsvärden förgravida,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om strålskyddsåtgärd,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om optimering vid kärnkraftsolyckor,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hälsa och ekonomiska intressen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återflyttning vid enkärnkraftsolycka och ekonomiskt stöd,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om barns känslighet för joniserandelågdosstrålning,12. att hos regeringen begär ett lagförslag omsänkning av gränsvärdet av radioaktivitet (Cesium- 137) pålivsmedel med en tiopotens,113. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om offentliggörande av eventuellamätningar av strontium, plutonium samt hot spots och medeltill sådana mätningar,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatta helkroppsmätningar,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om epidemiologiska undersökningar,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomisk ersättning och fortsattstödutfodring av ren.2