mot · GI02Sf21 · 1995-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:179 Ändringar i utlänningslagen (1989:529) I propositionen föreslås en rad ändringar i utlänningslagenmed lite olika bakgrund.Vissa förslag avser att något vidga möjligheterna attbevilja uppehållstillstånd efter inresa i Sverige.Invandrarministern följer här i allt väsentligt den inriktningsom präglade den borgerliga regeringens proposition1994/95:21. Vi beklagade att den nya regeringen valde attdra tillbaka denna proposition efter valet men välkomnarsjälvfallet att förslagen nu återkommer i nästan oförändratskick.Regeringen föreslår vidare något större möjligheter att få uppehållstillstånd för den som har ettlagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning.Ett antal andra förslag handlar om krav på ett skötsamt ochhederligt beteende av de utlänningar som önskar bosätta sigi Sverige.Vi kan för vår del instämma i den allmänna grundsyn sompropositionen ger uttryck för. Det svenska samhället har rättatt ställa krav på de utlänningar som vill bosätta sig i vårtland. Detta har betydelse även i en rad andra sammanhangän det nu aktuella. Kravet på att invandrare skall lära sigsvenska måste t.ex. vara entydigt och uttalat.Alla anhängare av en flyktingpolitik som präglas avhumanitet och solidaritet har anledning att resa krav av dettaslag med avsevärd styrka. Generositet får inte förväxlas medslapphet.Särskilt angeläget är det givetvis att reaktionen påbrottslighet är tydlig och beslutsam. Det var bl.a. mot denbakgrunden som den borgerliga regeringen föreslog -- ochfick stöd för -- vidgade möjligheter för domstolaratt besluta om utvisning i brottmål.Regeringen föreslår nu för det första att en uttryckligbestämmelse skall föras in i utlänningslagen om attbrottslighet kan utgöra ett särskilt skäl att inte bevilja asyl.Vi godtar det förslaget.I den allmänna motiveringen anförs att vad som kallas''andra allvarliga anmärkningar mot utlänningenslevnadssätt'' får vägas in om brottsligheten ligger på gränsentill vad som ensamt skulle kunna utgöra grund för avslag. Ettbeslut att vägra asyl är ett allvarligt och långtgåendeställningstagande. De människor som berörs avpropositionen är sådana som skulle få asyl -- och därmedskydd i -- om inte den aktuella undantagsregelntillämpades. Kraven på rättssäkerhet måste då ställas myckethögt.Regeringen markerar visserligen att det skall vara fråga omotvetydigt konstaterade förhållanden och att de faktiskaomständigheterna skall vara helt klarlagda. Likväl kan maninte säga att propositionen drar några tydliga gränser för vadsom får vägas in. Det kan särskilt noteras att regeringenskriver att gärningar som inte är straffbelagda i ''normalt'' inte bör vägas in även om de i ett annat landföranlett fängelsestraff av avsevärd längd. Denformuleringen reser frågan i vilka fall sådana gärningar trotsallt får vägas in. Ordet ''normalt'' visar ju att ett visst sådantutrymme är avsett. Men någon vägledning för tillämpningenges inte.Det tydligaste och mest rättssäkra sättet att klargöra vadsom får vägas in och vad som är ovidkommande är att dragränsen vid lagakraftvunnen dom. Vi föreslår därför attpropositionens förslag ändras i enlighet med detta. Detföranleder såvitt vi kan förstå inget behov av ändringar i denlagtext regeringen föreslår. Motiven bör däremot utformasenligt vad vi anfört.Regeringen föreslår för det andra en motsvarande regel förandra än asylberättigade. En bestämmelse föreslås bli infördi utlänningslagen om att utlänningens skötsamhet ochhederlighet skall beaktas vid prövningen av ansökningar omuppehållstillstånd. Vi har inget att invända mot attbrottslighet här skall kunna väga tyngre än vidasylprövningar beroende på omständigheterna i det enskildafallet. Som regeringen själv påpekar är spännvidden mellande skäl som olika icke asylberättigade utlänningar kanåberopa för att få stanna i väsentligt större än vadsom gäller i gruppen krigsvägrare och de facto-flyktingar.Det bör noteras att gruppen icke asylberättigade bl.a.inkluderar många människor som får uppehållstillstånd avstarka humanitära skäl t.ex. de flesta som flytt hit undankriget i Bosnien-Hercegovina.Regeringens förslag i denna del innebär emellertid ocksåatt vad som kallas ''annan misskötsamhet'' skall kunnabeaktas. Vi har tidigare berört nackdelarna frånrättssäkerhetssynpunkt med detta oklara begrepp. Detframgår av propositionen att såväl somflera frivilligorganisationer i princip anser att endast lagfördbrottslighet bör ha inverkan. Vi ansluter oss till denuppfattningen med den preciseringen att det skall föreliggalagakraftvunnen dom. Såvitt vi kan bedöma behöver inteheller här den föreslagna lagtexten justeras. Däremot börmotiven utformas i enlighet med vad vi har anfört.Regeringen föreslår för det tredje att möjligheterna attåterkalla ett uppehållstillstånd om utlänningen inte leverskötsamt och hederligt skall vidgas. Här krävs emellertidallvarligare anmärkningar i fråga om levnadssättet än vadsom behövs för att det första uppehållstillståndet skallvägras: ''Återkallelse bör således komma i fråga endast omutlänningen dömts till ett fängelsestraff av avsevärd längdeller om det annars föreligger otvetydigt konstateradeanmärkningar i fråga om levnadssättet. ''Enbart en brottsmålsdom där domstolen efter övervägandeavstått från att besluta om utvisning skall inte kunna leda tillåterkallelse av uppehållstillstånd. Däremot förefaller ensådan dom kunna vägas in om det också finns ''andraallvarliga anmärkningar''. Vi återkommer här till vårinvändning vad gäller det mer allmänt hållna talet omotvetydigt konstaterade anmärkningar och likartadeformuleringar. I detta fall skulle alltså sådana anmärkningartillsammans med ett lagfört brott kunna leda till utvisning --trots att en domstol beslutat att brottet i sig inteföranleder utvisning som påföljd.Man kan vidare fråga sig om det är nödvändigt att utvidgamöjligheterna att återkalla uppehållstillstånd i ett läge närförutsättningarna att döma till utvisning utvidgats ochmöjligheten att bevilja tillfälligt uppehållstillstånd vidtveksamhet om skötsamhet och hederlighet nu lagregleras.Vi noterar att regeringen betraktar de nuvarandereglerna om återkallelse svåra att tillämpa. Det är ocksåangeläget att dessa regler på ett genomtänkt sätt är koppladetill reglerna för beviljande av uppehållstillstånd ochdomstolarnas möjligheter att döma till utvisning.Vi föreslår därför att den nu aktuella lagändringen avslås(förutom förlängningen av tidsfristen) och att frågan utredsytterligare bl.a. i ljuset av de synpunkter vi här har framfört.Vi vill slutligen kort beröra en helt annan fråga.Regeringen föreslår att det uttryckligen skall klargöras imedborgarskapslagen att beslut imedborgarskapsfrågor inte kan överklagas till regeringen. Viinstämmer i det förslaget. Det ter sig dock naturligt attnämnden har möjlighet att överlämna ärenden tillregeringen -- i analogi med vad som gäller i exempelvisasylfrågor. Vi föreslår ett sådant tillägg. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med ändring av propositionen i denna delbeslutar att endast lagakraftvunnen dom skall beaktas vidprövning enligt det nya stycket i 2kap. 4§ utlänningslagen i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att med ändring av propositionen i denna delbeslutar att endast lagakraftvunnen dom skall vägas in vidprövning av skötsamhet och hederlighet vad gäller de facto-flyktingar och krigsvägrare enligt den nya lydelsen i 3kap. 4§ utlänningslagen i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att med avslag på regeringens förslag tilländrad lydelse i 2kap. 11§ första stycket utlänningslagen som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om återkallelseav uppehållstillstånd,4. att beslutar att ge medborgarskapslagen sådanlydelse att kan överlämna beslut imedborgarskapsärenden till regeringen.