mot · GJ02Fi41 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling InledningEn långt gången miljöförstöring och utarmning avnaturresurser kan allvarligt rubba förutsättningarna förutveckling och välstånd i . I finansplanen 1994 skrevdåvarande finansministern under rubriken:Ekonomisk tillväxt är inte ett mål i sig. Hög tillväxt är inte uthållig eller påsikt välfärdsfrämjande om den sker på bekostnad av landets långsiktigaproduktionsmöjligheter eller nationalförmögenheten. Om produktion ochekonomisk verksamhet sker i sådana former att miljön förstörs minskar våralångsiktiga produktionsmöjligheter. Miljöskatter och avgifter utgör härviktiga styrmedel. Den nödvändiga högre ekonomiska tillväxten måstesålunda kombineras med kravet på en miljömässigt hållbar utformning; enminskad statsskuld kan inte bytas mot ökad miljöskuld.Detta är viktigt att komma ihåg. Kortsynta tillväxtmål kanleda till en utveckling som skadar miljön och hotar framtidatillväxtmöjligheter. Men det finns också ett samband mellantillväxt, utveckling, kreativitet och en effektivare användningav resurser. För oss i är tillväxten ett medel för attöka ett samhälles förmåga att lösa problem. Vi är övertygadeom att ökad kunskap, bättre teknik och ekonomiskutveckling kan användas så att miljöförstöringen minskar.Industrisamhället har medfört en storskalig påverkan på miljön. Man kandock konstatera att ju mer avancerat industrisamhället blivit, desto bättre harhushållningen med resurser också blivit. Tillväxten skapar utrymme föråtgärder som gynnar miljön och vid svag eller ingen tillväxt blir det oftamiljön som får sitta emellan när samhällets resurser fördelas. En avmiljömedvetna konsumenter framdriven efterfrågan av gröna produkter gertillväxt i de branscher som ökar samhällets miljöanpassning. Det voreskadligt att stoppa den kraft som finns i tillväxten.Folkpartiet konstaterar att den förra, borgerliga, regeringensutgångspunkter också återfinns hos den nuvarande regeringen. Vi är dock enaning förvånade över att regeringen så hårt knyter begreppet tillväxt till enökning av BNP utan att föra något resonemang om BNP-måttetsbegränsningar i sammanhanget.Det är givetvis glädjande att produktionsökningen varit god i den svenskaekonomin . Men det är viktigt att konstatera att BNP-ökningen, som startat från en låg nivå, inte är en egentlig tillväxt, utansnarareen fråga om bättre kapacitetsutnyttjande.Regeringen redovisar inte några miljökonsekvenser av BNP-tillväxten. Envåg av kraftiga investeringar pågår i näringslivet och säkert medför dettapositiva miljöeffekter. På minussidan kan man notera en ökning av industrinskoldioxidutsläpp.Grönskande marknadI takt med att miljöengagemanget har vuxit i samhället ställsnya krav på näringslivet från allt mer medvetna kunder. Detskapar möjligheter till tillväxt i branscher som ägnar sig åtmiljöteknik, men också för de företag som producerar"vanliga" varor och tjänster men låter ett grönt tänkandegenomsyra verksamheten. Enligt en rad olika bedömningarkommer miljösektorn att visa en mycket högmarknadstillväxt under de kommande decennierna. Det finnsredan i dag framgångsrika svenska nischföretag medmiljöteknik som främsta affärsidé.Det är bra att marknadens ekonomiska intressen mobiliseras för att uppnåen ekologiskt hållbar utveckling. Politikens roll i sammanhanget är inte heltsjälvklar, men ett minimikrav är att se till att regelverken för produktion,handel och affärer inte försvårar de gröna marknadskrafternas förmåga attgöra sig gällande. Det måste snarare löna sig för företagen att välja enbärkraftig strategi. Svårigheten att veta exakt vad som behövs avspeglas ipropositionen. Den innehåller många goda förhoppningar men är inte särskiltkonkret.Höj koldioxidskatten ochsänk skatten på arbete!Till det mer handfasta hör diskussionerna om en höjdkoldioxidskatt för industrin. är det dock svårt attveta om regeringen verkligen vill höja skatten.Miljöministern förefaller ha ett ärligt uppsåt, men avuttalandena från näringsministern att döma har man lagtförslaget med förhoppningen att inte skallgodkänna de påtänkta nedsättningsreglerna för energiintensivindustri.För är det självklart att stödja höjningen av koldioxidskatten. Vimotionerade om en höjning under /95, menfick inte gehör för vårt förslag. Vi föreslog en kraftig sänkning avskatten på arbete inom tjänsteverksamhet. Vi föreslår även nu sänktaarbetsgivaravgifter i tjänstesektorn, finansierade med främst besparingar, menäven denna koldioxidskattehöjning.En del anser att det är skadligt för näringslivet och tillväxten att ställa högakrav på företagen eller ta ut skatter för att öka miljöanpassningen. Vi hållerinte med dem. Tvärt om kan tuffa miljökrav som är rätt utformade bidra utveckling av teknik, organisation och affärsidéer, som stärkerkonkurrensförmågan och bidrar till fler jobb.I de flesta branscher är energikostnaden en liten del av företagets samladekostnader, och det är dessutom ofta möjligt att hitta andra alternativ ellerhushålla bättre med energi. Enligt vår mening kan skattehöjningen bidra tilleffektivisering av energianvändningen. Den ändring av inbetalningsregler förmoms som regeringen drivit igenom är till mycket större skada.Företagen måste betala in skatten innan de fått betalt för sina tjänster ochprodukter. De mindre företagens expansionsmöjligheter minskas rejält närstaten på det här viset drar in deras kassa. Den regeln har därför en direkttillväxthämmande effekt.EMAS underlättar förföretag att ställa krav påvarandraTankar om att miljöarbetet bör löna sig för företag som görrätt återkommer också i propositionen. För att stimulera ochunderlätta för företag som vill ansluta sig till EMAS - EU:ssystem för miljöstyrning och miljörevision - anslårregeringen pengar till och . Dessutom avser regeringen att tillsättaen utredare med uppdrag att ta fram förslag på hurmiljöindex för företag kan utvecklas. Tanken är att banker,fonder m.fl. skall använda sådana miljöindex vidkreditprövning, kapitalplacering och dylikt.Vi tycker det är bra att företag stimuleras att delta i EMAS. Detta blirsäkert helt nödvändigt för företag som avser att överleva, men föregångarnakan gott få en viss bonus.Tanken på att utreda miljöindex vid kreditprövningar är sympatisk, men vikänner tveksamhet kring hur verksamt förslaget är. Utvecklade system somISO 14000 och EMAS för alla branscher är just de instrument som bankernabehöver för att göra en värdering av hur duktiga företag är i miljöhänseende.Inget index blir dock bättre än den kreditrisk banken verkligen upplever attden tar om den lånar ut pengar till en miljösyndare. Regeringen tillsätternaturligtvis de utredningar den vill, men för känns det viktigareatt skärpa böterna vid miljöbrott och ändra lagen så att företag som bryter motgivna utsläppsvillkor verkligen blir straffade. I det läget ser nog denfinansiella sektorn själv, av eget intresse, till att de miljöindex som behövsbåde utvecklas och används.Mot den bakgrunden föreslår vi, i väntan på , attmiljöskyddslagen ändras så att miljöskyddsavgift tas ut vid allaöverträdelser av givna villkor. Det får inte vara som att miljöbrottfaktiskt inte beivras. Om det lönar sig att bryta mot lagen drabbas inte baramiljön utan också alla de företag som sköter sig.KretsloppsanpassningenRegeringen framhåller att kretsloppssamhället ger såvälmiljövinster som möjlighet för nya företag och nyaarbetstillfällen. delar den bedömningen, men villsamtidigt höja ett varningens ord för att utvecklingen inomåtervinnings- och avfallssektorn, som den nu ser ut, intesjälvklart leder till ett kretsloppssamhälle med dynamiskaföretag.Producentansvaret får inte leda till att ett monopolistiskt materialbolagåtervinner varor till den föreskrivna nivån och sedan blir sittande med ettproblem i stället för en resurs. Renhållningslagen, med det kommunalamonopolet för avfallet, är ett annat bekymmer. Ett första steg, som borde varaganska enkelt, är att ta bort kommunernas möjlighet att monopoliserahanteringen av industriavfall. Då skulle det skapas möjligheter för nya företagatt starta verksamhet inom återvinningssektorn utan att dessa riskerar att fåbasen för sin verksamhet kommunaliserad, när de skapat fungerande system.På måste dock hela renhållningslagen ses över, för att denutvecklingskraft som ryms i kretsloppssamhället skall tas tillvara.Producentansvaret måste också, vid sidan av utökningen till fler varor, sesöver. Ambitionen måste vara att kretsloppet skall drivas av en efterfrågan pååtervunnet material, inte enbart ett lagreglerat tvång att återta förbrukadeprodukter. Vi föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning meduppdrag ta fram en reformerad renhållnings- och återvinningslagstiftning.EnergisektornFolkpartiet bedömer att det finns goda möjligheter förexpansion i företag med anknytning till energisektorn. Detgäller både frågor om tillförsel av ny energi och om sparandeoch effektivisering i användarledet.Vindkraften bidrar med värdefulla tillskott lokalt i elsystemet.Det finns goda möjligheter att utveckla vindkraften ytterligare. Verkenslönsamhet är god till följd av statsbidrag och intresset att uppföravindkraftverk är stort. Det har medfört att anslaget för investeringsbidragtagitslut, och regeringen föreslår nu ett tilläggsanslag om 100 miljoner kronor.Folkpartiet biträder anslagsökningen. Vi anser dessutom att bidragsreglernabör ses över. Om bidraget sänktes till av investeringskostnadenfrån dagens 35, skulle bidraget räcka till fler. Med investeringsbidrag ochproduktionsbidraget, som utgår med /kWh, är vindkraftens lönsamhetfortfarande god.I användarledet bedömer vi att möjligheterna till sparande ocheffektiviseringar är mycket goda. Det skapar också utrymme för enkonsultverksamhet inom området, som det är naturligt att elleverantörerna, ipraktiken ofta kommunala energibolag, men dessutom också andra friståendeföretag engagerar sig i. De kommunala energibolagen bör privatiseras för attundvika snedvriden konkurrens.För ett tiotal år sedan hände mycket inom energisparområdet, men påsenare tid har det rått stiltje. Varför har det blivit så? "Effektivare energianvändning är den billigaste, största och mestunderskattade resursen för och för svensk industri . "Så skriver i sin skrift . Vi håller med dem.Anledningen till att energieffektiviteten är låg i företagen och hushållen ärofta gamla vanor, bristande kännedom om energianvändningen och en vanaatt få bidrag för att vidta åtgärder. Allt detta går naturligtvis att råda botpå,som nya affärsmöjligheter öppnas och energianvändarna spararpengar. För att spara el krävs helt enkelt bättre kontroll på hur elen användsoch vad det kostar och att man tar hänsyn till driftskostnader vid inköp av nyaapparater. I många företag verkar man dock föredra investeringar i nytillförsel och avstår från effektiviseringar trots att de är ekonomisktmotiverade även med dagens elpriser.Folkpartiets uppfattning är att elmarknadens avreglering kommer att bidratill att verksamhet relaterad till eleffektivisering kommer att expandera. Viser med tillfredsställelse att den reformen nu genomförs efter de förseningarregeringen åstadkommit. Vi stöder också kartläggningen av miljökrav sombör ställas vid offentlig upphandling. Höga krav vid upphandling kan bidratill en utveckling av ny miljöanpassad teknik och stimulerar också den privatasektorn att ställa motsvarande krav vid investeringar.TransportsektornTrafiken är en av de samhällssektorer som har allra störstmiljöpåverkan. Järnvägstrafik med eldrift är förhållandevisbra från miljösynpunkt med den eltillförsel vi har i Sverige.Annars kan man konstatera att en mycket stor del avsamhällets utsläpp av miljöstörande ämnen kommer frånförbränningsmotorer i bilar, båtar och flygplan. Samtidigtstimuleras tillväxten av handel och transporter och även detomvända gäller: Tillväxten genererar transporter.Därför har det stor betydelse anser , som bejakar både tillväxtoch en god miljö, att sådana regelverk skapas som kan bemästra trafikensmiljöstörande utsläpp och bidra till en ekologiskt hållbar transportekonomi.Sådana frågor behandlas av och den nyligenavslutade Trafik- och klimatkommittén.För är det ett viktigt krav att de fordon som trafikerarstorstädernas kärnor är utsläppsfria till 2010. Vi anser också attbränsleförbrukningen i bilparken i övrigt måste minska kraftigt - ner mot tredeciliter bensin per mil för personbilar. Därför kan vi inte bara sitta ochväntapå regeringsförslag med anledning av ovan nämnda utredningar.Systemet med schablonbeskattning av tjänstebilar (s.k. förmånsbilar) ärförkastligt från miljösynpunkt. Det medför att förmånstagaren inte känner avnågon kostnad för den sträcka han kör privat. I själva verket tjänar man på attköra riktigt långa sträckor och alltid ta bilen, även när fullgoda alternativ iform av kollektiva färdmedel finns. En stor del av trafiken i t.ex. Stockholmsinnerstad är förmånsbilar.Ytterligare ett problem är att förmånsbilarna i genomsnitt är större ochstarkare än andra bilar. Det har medfört att bränsleförbrukningen ochkoldioxidutsläppen är större från dem än från andra bilar.Bränsleförbrukningen hos nya bilar minskade , men har istort sett legat still sedan dess.Folkpartiet förordar en förändring av systemet, som innebär attförmånsbilarna beskattas till fulla förmånsvärdet, d.v.s. för den verkligakörsträckan i stället för ett schablonvärde. En premiering av bensinsnåla bilaroch korta körsträckor kan tänkas. En sådan reform kommer att leda till ökadeskatteintäkter som bland annat kan användas till utvecklingsinsatser påfordonssidan, som stimulanser till elbilar, ny motorteknik och nya bränslen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en grön skatteväxling,2.3. att hos regeringen begär förslag om ändring imiljöskyddslagen så att miljöskyddsavgift kan tas ut vid allaöverträdelser av givna villkor,4.5. att hos regeringen begär förslag om ändring irenhållningslagen så att en kommun inte kan monopolisera hanteringenav industriavfall,6.7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning om en ny renhållnings- ochåtervinningslagstiftning,8.9. att hos regeringen begär att bidraget för vindkraftverksätts till av investeringskostnaden,10.11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förmånsbeskattning av bilar,12.13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvecklingsinsatser för elbilar, ny motorteknikoch nya bränslen..11FStockholm den 21 november 1995Eva ()()()()()()