mot · GI02So489 · 1995-01-25 00:00:00 — Den svenska hälso- och sjukvårdspolitiken är en avhörnstenarna i den svenska välfärdsmodellen. Genom årenhar vi byggt upp ett system som bygger på allas lika rätt god sjuk- och hälsovård oavsett inkomst, social status,kön, etnisk bakgrund eller bostadsort. Att det är ett avallmänheten uppskattat system visas av deförtroendeundersökningar som utförs med regelbundnamellanrum. Folkets kamp för ''sina'' sjukhus när de hotas avnedläggning är också ett annat uttryck för det. Det senastevalet, som blev en stor vänsterframgång, kan också tolkassom ett stöd för den svenska välfärdsmodellen.Att vi har ett stabilt och robust sjukvårdssystem visasockså av det faktum att det i sina huvuddrag lyckats stå emotattackerna från systemförändrarna i den senaste borgerligaregeringen och alla trendkonsulters försök att införa olikatyper av köpa-säljsystem i vården. De skador de ställt tillmed bör trots allt vara reparabla. har riksdag och regeringbeslutat riva upp husläkarlagen och stoppa det orimligaförslaget med fri etablering av specialistläkare. Det hälsar vimed tillfredsställelse. Likaså att HSU2000 fått nya direktivvilket innebär att politiker och ansvariga inom sjukvårdenkan koncentrera sig på realistiska och näraliggande uppgiftersom måste lösas i en nära framtid.I denna motion vill vi därför ta upp några angelägnaområden som vi menar att de politiskt ansvariga i riksdag,landsting och kommuner bör ta sig an ochfinna vettiga lösningar för.Förebyggande frågorAtt förebygga är bättre än att bota. Därför börfolkhälsoarbetet prioriteras. Detta arbete består av;a) områdesbaserad bevakning av ohälsa där man följerhälsotillståndet inom olika grupper av befolkningen, slårlarm om det förekommer en ökning av sjukdomar och skadorsom har samband med yttre faktorer,b) arbete i syfte att kartlägga riskmiljöer typ hälsofarligaarbetsplatser, hälsofarliga lokaler, luftföroreningar, skadligtbuller, miljöer med hög olycksrisk etc.,c) målinriktade insatser i syfte att förebygga storafolksjukdomar av typ cancer, allergier, diabetes, kvalificeradberedskap för smittskyddsverksamheten etc.,d) aktiv hälsoupplysning som använder sig av pedagogiskametoder som når även socialt utsatta grupper, exempelvisgrupper med språksvårigheter. Äventyret hälsan är ett annatbra exempel,e) prioritering av vissa grupper, exempelvis barns,ungdomars och kvinnors hälsa. I en särskild motion omkvinnors hälsa har vi närmare utvecklat våra tankegångar omvilka insatser som behövs på detta område. I särskildamotioner har vi också lyft fram barns och ungdomars behov.Man bör utforma särskilda hälsoprogram som riktar sig tilldessa grupper,f) politiska åtgärder för att garantera allas rätt till arbeteoch försörjning. På samma sätt som samhället gripit sig anatt undanröja undermåliga bostäder och införa sanitäravatten- och avloppssystem så är det också viktigt attundanröja arbetslösheten för att få en bättre folkhälsa.Arbetslösheten är en grogrund för missbruk, vanmakt,kriminalitet och psykisk ohälsa. I en särskild motion pläderarvi för en övergång till kortare normalarbetsdag för att sättafart på kapitalet och få fram fler arbetstillfällen. Däruppmärksammar vi också tendensen till intensifieradutsugning av arbetarna i form av förlängda arbetstider (ökatövertidsuttag), vilket i sig är ett hot mot folkhälsan, alltmedan systemet producerar allt större arbetslöshet.Regeringen måste ta ett övergripande folkhälsoansvar ochorganisera det nationella folkhälsoarbetet på ettändamålsenligt sätt. är arbetet uppsplittrat på flerahänder och fragmentiserat. Dock bör nya nivåer undvikas.Helhetssyn måste ändå kunna åstadkommas utan ytterligarebyråkratisering. Man bör också återuppta arbetet medåterkommande nationella folkhälsorapporter. En nylåginkomst- och levnadsnivåutredning vore också ett stöd föratt kunna göra relevanta analyser på området. lades ner har mycket hänt isamhällslivet och frågan om vi är på väg mot ett två-tredjedelssamhälle är ett vanligt ämne i debatten. Dock utanatt vi egentligen gjort någon övergripande analys avlevnadsförhållandena i samhället . Vitycker därför att det nu är hög tid att åter ta tag i frågan inteminst mot bakgrund av de hårda sparpaket som lagts påmedborgarna och om vilkas konsekvenser för olika gruppervi vet mycket lite. Det är för övrigt anmärkningsvärt hur tunnbudgetpropositionen är på denna punkt.g) Även när det gäller finansieringen av hälso- ochsjukvården kan folkhälsoaspekter användas som ettstyrinstrument. Vi har konsekvent pläderat för att tobaken,alkoholen och trafiken ska ta ett större ansvar för att täckasjukvårdens kostnader. Man kan även tänka sig att användaskatte- eller avgiftsinstrumentet för att bekämpaohälsosamma företeelser som ställer till skador , t.ex.överdrivet övertidsuttag som leder till onaturligapåfrestningar eller våldsvideor som kan skapa psykiskastörningar.Uppsökande verksamhetOhälsan tiger ofta still -- det är inte de mest högljudda ochaktivt vårdsökande som är sjukast, därför bör sjukvårdenvara områdesbaserad och ha ett uppsökande ansvar. Ettuppsökande arbete underlättas mycket om allapersonalgrupper är delaktiga i vården och att man jobbar idemokratiska arbetslag. Sjuksköterskor och undersköterskorhar ofta lättare att göra hembesök och komma i kontakt medpatienter ur olika samhällsgrupper än läkare.Bassjukvård med områdesansvarVänsterpartiets alternativ till det rigida system somhusläkarlagen höll på att tvinga fram är en bra bassjukvårdsom tar ett områdesansvar, sköter epidemiologisk bevakningoch tillgodoser befolkningens grundläggande behov av vårdinom en rad medicinska och sociala områden. I möjligastemån bör också ''husläkarna'' få finnas kvar i så måtto att maneftersträvar kontinuitet och respekterar patientens rätt attkunna byta vårdcentral och läkare.Äldrevården måste få kostaÄldre ska ha samma rätt till vård som yngre. Systemet med''färdigvårdade'' eller klinikfärdiga patienter är förnedrandeoch begreppen bör avskaffas liksom alla former av särvårdav äldre patienter. De äldre är som grupp betraktat den somhar den största konsumtionen av och behov av sjukvård.Därför är det också de äldre som fått ta de största smällarnanär landstingen genomfört sina sparplaner. Framför allt hardet gått ut över rehabiliteringen och omvårdnaden.Ädelreformen har inte gjort de äldres situation bättre och nukrävs en samlad översyn och analys över dess konsekvenser.Från har vi envist hävdat att det krävs merpengar och personal för att ge de äldre en värdig ålderdom.Stöd för detta har vi fått av prioriteringsutredningen som nuska slutbehandlas men i övrigt tycks det som om man blandbeslutsfattarna lämnat de allra äldsta åt sitt öde.För att hålla uppe rehabiliteringen bör inte de geriatriskaklinikerna nedrustas, vilket tyvärr varit en vanlig sparåtgärd.Ytterligare översyn av rehabiliteringsinsatserna måste görasoch vi kräver att regeringen tar initiativ för att hålla en godstandard på dessa kliniker.Vänsterpartiet anser att åtgärder måste vidtas för att höjapersonalens kunskaper om vård och rehabilitering av gamla.I våra motioner på undervisningens område har vi anslagitpengar till kompetensutveckling som kommunerna, i en tidnär det är god tillgång på arbetskraft, borde utnyttja. Ensatsning på utbildning gör att man kan höja vård- ochomvårdnadskvaliteten inom hemsjukvården.Vänsterpartiet föreslår vidare en utbyggnad av antaletkommunala vårdplatser så att var och en som vill kan få etteget boende (rum) på sjukhemmen. Vi har för detta ändamålanslagit pengar, dels i ett ROT-program för ombyggnad, delsi ett till kommunerna riktat anslag som kan användas tillnybyggnation och höjd standard. Åtgärder på detta områdekommer dels att ge bättre standard för service och vård inomäldreomsorgen, dels minska arbetslösheten inombyggsektorn.Slutligen föreslår vi att det utarbetas ett totalthögkostnadsskydd som kan vara basbeloppsanknutet. Viönskar ett totalt tak för dessa kostnader och vill då attkommunala avgifter skall inordnas i kostnadsskyddet.Vidare vill vi föreslå att regeringen undersöker möjlighetenatt sätta ett månadstak, på förslagsvis 500:-, för hur mycketsjukvårdsavgifter som får tas ut i den öppna vården på en ochsamma månad. Modellen prövas i Älvsborgsläns landsting och skulle om den faller väl ut även kunnatjäna som ett föredöme för en sjukvård i övriga Sverige.Sänk avgifterna i sjukvårdenAll sjukvård skall, enligt vår mening, ha låga avgifter somär så lika som möjligt över hela landet. Rekommendationerom avgiftstak bör kunna utfärdas av Landstingsförbundetoch regeringen efter förhandlingar. Detta inskränker i vissmån landstingens och andra huvudmäns möjligheter attbestämma över vården men å andra sidan så bör de få rättenatt helt bestämma över läkarnas etableringar och kan på såvis styra resurserna till områden där behoven är som störstoch mest angelägna. Ur solidaritetssynvinkel är det bättremed låga avgifter än låga skatter.Prioritera folkhälsoforskningPrioritera folkhälsoforskning och forskning som belysersamspelet mellan sociala faktorer och sjukdom. Ocksåforskning som behandlar de tunga folksjukdomarna -- t.ex.astma och reumatiska sjukdomar -- bör prioriteras.Massarbetslöshetens konsekvenser bör belysas bättre.Återupprätta företagshälsovårdenDen kraftiga reduceringen av statsbidraget harlett till en uppluckring och försvagning avföretagshälsovården. Vi anser att detta är olyckligt ochföreslår därför i en särskild motion ett antal åtgärder somsyftar till att återupprätta och förstärka företagshälsovården.LäkemedelsindustrinLäkemedelsindustrins styrande roll inom sjukvården börgranskas. bör förstärkas och kompletterasmed lokala och regionala läkemedelskommittéer.Tillsynen över sjukvårdenTillsynen över sjukvården måste förbättras. Restriktionernär det gäller läkarnas rätt att skriva utberoendeframkallande mediciner bör införas. Läkare sommissbrukar systemet genom att skriva ut narkotiska preparatoch sjukskriva folk för egen skall fråntaslegitimationen och bestraffas. måste respekterasbättre och efterlevnaden kontrolleras. Många sjukhus ärskötsamma och anmäler konsekvent misstag ochfelbehandlingar som skett inom den egna verksamheten. Detär bra och nödvändigt för att kunna undvika framtidamisstag. Tyvärr tycks det som om vissa vårdinrättningarmedvetet försöker hålla nere anmälningarna för att framstå ien bättre dager. Den konkurrenssituation som uppståttmellan sjukhusen, i och med de olika köpa-säljsystem somhunnit införas, gör det inte lättare att få in anmälningar. Tyvem vill erkänna att det slarvas och görs misstag på det egnasjukhuset. Risken är ju att presumtiva ''kunder'' försvinner.PsykiatrinMänniskor med psykiska handikapp är en av de mångagrupper som har de sämsta villkoren i samhället. Gruppenhar alltför länge varit ''osynlig'' och lågprioriterad, ochstödformerna är bristfälligt utvecklade. Olika vårdideologierhar ibland haft en dragkamp om de rätta vårdmetodernaovanför huvudet på den enskilde patienten. har ettsocialpsykiatriskt synsätt ställts mot ett mer medicinsktinriktat förhållningssätt. pågår en överflyttning av storadelar av den psykiatriska verksamheten från landsting tillkommuner, den s.k. PSYKÄDEL. Stora krav ställs nu på attkommunerna, ,arbetsmarknadsmyndigheterna samt psykiatrioch i viss mån även primärvården hittar verkningsfullasamarbetsformer för att stödet ska kunna utformas på ettheltäckande sätt. Det ställs nu krav från samtliga aktörer attagera på ett ansvarsfullt sätt så att inte patienten kommer ikläm p.g.a. strider om revir och vårdideologier. Vidriksdagens behandling av ytterligare insatser för psykisktstörda fattades en rad beslut, som på olika sättkan ge stöd till psykiskt störda. Det gäller ökat stöd tillanhöriga, rehabilitering av tortyrskadade m.m. FrånVänsterpartiets sida tror vi att utvecklingen mot ett alltmersocialpsykiatriskt synsätt inom psykiatrin är positiv mensamtidigt menar vi att reformer inte får innebära attpatienternas möjlighet till kompetent psykiatrisk behandlingförsämras.I denna känsliga övergångstid inom psykiatrin menar vi attregeringen måste ta på sig ett särskilt uppföljningsansvar ochse till att de psykiskt sjukas behov av sysselsättning,rehabilitering, fritid, boende och adekvat behandling blirtillgodosett. Vi anser också att förslagom försöksverksamhet med personliga ombud är väl värt attpröva. Vi anser också att daglig sysselsättning bör vara enrättighet för de psykiskt handikappade.Sysselsättningsgarantin i LSS bör därför omfatta även dennagrupp.Psykoterapin inordnas i sjukförsäkringen.Vi har länge drivit frågan om att även psykoterapin skaingå i det allmänna sjukförsäkringssystemet. I en särskildmotion upprepar vi detta krav och utvecklar skälen härtill.Vårdgarantin bör utvidgasVi var kritiska när vårdgarantin infördes i och med att deni stor utsträckning var inriktad på områden där snabbaåtgärder premierades och lämnade stora grupper av svårtsjuka utanför. Vi föreslår nu att vårdgarantin utvidgas till attäven gälla kroniska sjukdomar och psykisk sjukdom och attsärskilda statsbidrag utgår för detta.Hur mycket får sjukvården kosta?Det finns naturligtvis inget bra och objektivt svar på detta.Om man gör en internationell jämförelse och standardiserarför åldersstruktur så framstår den svenska sjukvården somjämförelsevis kostnadseffektiv och billig. Det har under entid funnits förstå-sig-påare som påstått att den svenskasjukvården skulle bli ännu billigare om den blevekonkurrensutsatt och vi införde mer marknadsmässigaförhållanden. De svenska försök som gjorts tycks dock pekapå motsatsen. Om vi jämför med det enda land som har ensjukvårdsbransch som helt agerar på marknadens villkor,nämligen , så visar det sig att dess sjukvård drar ungefär14 % av BNP (trots att 30 milj. av befolkning stårutanför sjukvårdssystemet) medan vår egen sjukvård kostarendast av BNP. Skulle man utgå från ettmarknadsvärde så skulle sannolikt den svenska sjukvårdenledigt kunna expandera med några procent. Detta bör varaett bra riktmärke när regering och riksdag i fortsättningenskall göra övervägningar om hur stora resurser vi vill satsapå sjukvården.Sjukvården och framtidenI ekonomiska sammanhang talas det numera allt oftare omatt framtidens branscher ligger inom tjänstesektorn ochbygger på kunskaper, kompetens, modern teknik ochservicetänkande. Allt detta kännetecknar den svenskasjukvården. Dessutom är den lokaliserad över hela landetoch en viktig beståndsdel av den nationella ekonomin. Desom förespråkar nedskärningar och åtstramning av densvenska sjukvården är alltså fel ute. Den svenska sjuk- ochhälsovården är fortfarande en framtidsbransch där mycketåterstår att utveckla och förbättra. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om områdesbaserad bevakning avohälsa,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kartläggning av riskmiljöer,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målinriktade insatser för attförebygga stora folksjukdomar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aktiv hälsoupplysning,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioritering av vissa grupper,framför allt barn, ungdomar och kvinnor,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att förkortanormalarbetsdagen och begränsa övertiden,17. att begär att regeringen tillsätter en nylåginkomst- och levnadsnivåutredning enligt vad i motionenanförts,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiska styrmedel för attförbättra folkhälsan,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bassjukvård med områdesansvar,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av rehabiliteringen av deäldre,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av kommunalavårdplatser,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högkostnadsskydd,313. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgiftstak i sjukvården,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioritering avfolkhälsoforskning,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om läkemedelsområdet,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsynen över sjukvården,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av pågåendeomstruktureringar inom psykvården,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet medpersonliga ombud för psykiskt sjuka,19. att hos regeringen begär förslag om att gesysselsättningsgaranti till psykiskt handikappade enligt vadi motionen anförts om behovet av sysselsättning för dennagrupp,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvidgning av vårdgarantin,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om önskvärdheten av att öka anslagentill hälso- och sjukvården.