mot · GI02Jo604 · 1995-01-25 00:00:00 — Det innebär att vattentillgången per capita ivärlden är en tredjedel av vad den var 1970, eftersomytterligare 1,8 miljarder människor tillkommit. Närvattentillgången sjunker till nivåer mellan 1000 och 2000kubikmeter hamnar länder i en ''vattenstress'' som allvarligthämmar livsmedelsproduktionen, ekonomisk utveckling ochde naturliga systemen.Kristdemokraterna menar därför att en globalvattenkonvention i syfte att långsiktigt säkrasötvattenförsörjningen måste komma till stånd. Frågan harvarit uppe vid vissa internationella fora, bl a vidRiokonferensen. De frågor som särskilt måste fokuseras idetta konventionsarbete är vattentillgångar som delas mellanstater, nyttjande av grundvattentillgångar samt hur samarbeteför att förbättra nyttjandet av vattnet kan förbättras.Sverige måste kraftfullt verka för att en globalvattenkonvention kommer till stånd.5. Miljöpolitiken inom EU 5.1 Strategi för miljöarbetet inom EUMiljödepartementet har skickat ut enpromemoria -- Det svenska miljöarbetet inom EU (Ds1994:126). I den redovisas regeringens ''strategi'' för ettaktivt miljöarbete i EU samt de frågor som ska prioriteras.En god redovisning ges i detta dokument om olikamiljöfrågor i EU som bör agera i -- men att upphöjadet till en strategi för hur resultat ska nås är att gå för långt.Regeringen bör därför återkomma till med entydlig strategi.Det anslag till ökat stöd till ideella organisationersEuropaarbete som regeringen föreslår är mycket angelägetoch positivt. Detta anslag bör dock utökas med ytterligareen halv miljon kronor. Anslaget ska riktas till svenskamiljöorganisationer som stationerat sig i eller villutöka informationsutbytet i syfte att påverka miljöbeslut.Kristdemokraterna vill i EU-arbetet lyfta fram följande:Offentlighetsprincipen måste värnas! Utan insyn ochtillgång till information omöjliggörs demokratiskt inflytandeoch möjlighet att påverka. måste vara berett att tastrid för offentlighetsprincipen inte bara för egen del, utanockså aktivt påverka EU:s institutioner till ökad öppenhet.Den bör driva miljöfrågan offensivt iministerrådet, kommissionen och dess underarbetsgrupper.En miljöstrategisk EU-enhet på meduppgift att delge andra medlemsländer samtmiljödirektoratet (m fl direktorat med miljöanknytning)svenska ståndpunkter inom miljöområdet, skulle vara enangelägen prioritering. Så mycket som möjligt av deprincipiellt viktiga utredningar och propositioner som läggs,och har lagts, bör översättas till engelska, franska ochtyska.Sverige bör använda sig av informationsteknologin imiljöarbetet inom EU. I första hand bör en IT-centraltillgänglig för allmänheten upprättas i Bryssel.Möjligheterna att via IT ge information om , vårnatur, miljötillståndet, miljöpolitik etc är i det närmasteouttömliga. Denna informationscentral bör följas av flera.Sverige bör inte nöja sig med den miljölagstiftning somgäller just . För att nå av fastställda miljömålmåste kraven skärpas ytterligare. Då kommer varaett av de EU-länder som betalar mest per capita imedlemsavgift, har vi stora möjligheter att påverka och ställakrav och därmed se till att miljöfrågorna prioriteras.5.2 KemikaliearbetetVid diskuteradesett förbud mot export av förbjudna kemikalier till u-länder.Inget beslut fattades. linje bör vara självklar.Kemikalier klassade som för farliga att användas i hemlandetska inte heller dumpas någon annanstans.De 4-åriga undantag på miljöområdet som fickigenom i medlemskapsförhandlingarna måste permanentasoch övriga EU-länder skärpa normerna till våra nivåer. Detgäller framförallt en strängare klassificering ochutbytesprincipen i lagen om kemiska produkter. Vidare att viska få behålla våra krav om låga halter av kadmium ihandelsgödsel samt en begränsning av användning avpentaklorfenol, arsenik och tennorganiska föreningar.5.3 BaselkonventionenEU:s ministerråd har undertecknat Baselkonventionen.Denna konvention inom FN:s ram reglerar handel medmiljöfarligt avfall. Trots denna konvention pågår en ständigdumpning av miljöfarligt avfall i framförallt . Dettahar varit i-länders sätt att ''lösa'' problemen med sittuppkomna miljöfarliga avfall.Sverige lyckades tillsammans med övriga nordiska länderunder övertyga ett stort antal om att en strikttillämpning av måste gälla. Därför rådernu totalt förbud mot export till u-länder.Ett problem är emellertid att det inom EU finns enförordning som tillåter export av miljöfarligt avfall till , m.fl. länder. Ett antal EU-länder gör vad de kan föratt förhindra att denna förordning arbetas om efter deprinciper som är fastslagna i Baselkonventionen.Kristdemokraterna utgår från att ingen anpassning avsvensk avfallsstrategi till EU:s förordning sker. Istället bör enskärpning av EU:s förordning avvaktas. skall aktivtarbeta för att få till stånd en ändring inom EU.6. Prioriterade miljösatsningar -- nationellt 6.1 ÖstersjönVåren 1992 undertecknade Östersjöstaterna en revideradÖstersjökonvention. Länderna förband sig enligt denna attarbeta efter försiktighetsprincipen och använda sig av denmest miljövänliga tekniken. Dessutom omfattar denreviderade konventionen också kust- ochavvattningsområdet kring åtgärdsprogram för att komma tillrätta med de 150värsta utsläppskällorna antogs i anslutning till denreviderade . Kostnaden för att renadessa utsläppspunkter beräknas till ca 130 miljarder kronor.Det finns skäl att grundligt utreda den ekonomiskaeffektiviteten i satsningarna på en bättre Östersjömiljö.Exempelvis kan det ifrågasättas om satsningarna itraditionell va-teknik i de baltiska staterna är rätt. Det är inte60-talsteknik som behövs. Det som behövs är istället endirekt satsning på kretsloppsanpassade toalettsystem. Detbör vara möjligt att verka för att resurser för rationell,framtidsinriktad teknik och infrastruktur tillförs de baltiskaländerna från EU:s budget, i arbetet på att förbättraÖstersjöns tillstånd. Detta blir en angelägen uppgift förSverige som medlem i EU.En effektivitetsutredning bör genomföras för hur störstamöjliga nytta per satsad krona i förbättrad Östersjömiljö kanuppnås.Regeringens nedskärning i budgeten på miljösatsningari är fullständigt oacceptabel. Istället börökade resurser anslås till åtgärdsprogrammet för Östersjönoch övriga miljöinsatser i . Kds föreslår att246 , utöver det regeringen föreslår ibudgeten, satsas på detta område. Det är ocksåkristdemokraternas uppfattning att anslaget för miljöinsatseri inte bör flyttas till Utrikesdepartementetshuvudtitel utan stanna under Miljödepartementetshuvudtitel.6.2 Förvärv av värdefulla naturområdenÄven med den större naturvårdshänsyn i skogsbruket, sombeslutades i samband med ändringen av skogsvårdslagen1993, krävs enligt experter en ökad naturreservatsavsättningför att skydda mångfalden av arter i skogslandskapet. Idagär produktiv skogsmark nedanför den f dskogsodlingsgränsen avsatt som reservat. Den arealen måsteöka till . Behovet av reservat är särskilt stortför södra och samt Norrlands kustland.Den höjning av anslaget till naturreservatsavsättningarsom genomfördes i 1993/budgetproposition varvälkommen, men otillräcklig. Eftersom reservatsbildningenfrämst krävs på relativt högproducerande marker i södraSverige samt nedanför fjällskogen, kommerkostnaderna att bli omfattande. menaratt anslag A 4, Investeringar inom miljöområdet, börförstärkas med utöver regeringensförslag.De långt större resurser som behövs för att tillräckliganaturreservatsavsättningar ska kunna genomföras i ettrimligt tempo, gör det nödvändigt att regeringen presenterarhur en långsiktig finansiering skall av. En utredningkring en eventuell naturvårdsavgift aviseras i budgeten.Kristdemokraterna vill med anledning av detta påpeka attavsättningar av naturreservat bör ses som åtgärder för attbevara/skydda för hela samhället kollektiva nyttigheter.Kostnaderna bör därför belasta alla.Den av regeringen aviserade åtgärdsplanen för att kommatillrätta med skadorna på fjällnatur, hälsar vi medtillfredsställelse. har i motioner och ikammardebatter framfört idéer till hur en ökad hänsyn ochhållbart nyttjande av fjällnatur kan förverkligas.6.3 Parlamentarisk utredning om vattenKristdemokraterna har i tidigare motioner krävttillsättandet av en parlamentarisk utredning där hoten mot enlångsiktigt bärkraftig dricksvattenförsörjning utredsförutsättningslöst. I södra och ärproblemen med vattenförsörjningen akuta. Vattentäkter somtogs i bruk har i många fall blivitotjänliga p g a miljöförändringar. Detta innebär storakostnader för kommunerna då nya försörjningsmöjligheterför kvalitativt dricksvatten måste hittas och tas i bruk.Ett annat tilltagande problem är ett alltmer åldrat va-nät ikommunerna. Nyanskaffningsvärdet i en ny va-infrastrukturberäknas enligt till ca 300 miljarderkronor. I kombination med de högre kraven på förbättradkvävereduktion, kommer omvägen via reningsverk heltenkelt bli för dyr för många kommuner. Istället kommeralltfler kommuner följa som ställer om tillett system med kretsloppsbaserade toaletter. Näringen i detmänskliga avfallet kan tas till vara som en resurs istället föratt bli ett miljöproblem i våra hav, och förbrukningen av rentdricksvatten kan minska radikalt.Det är nödvändigt att återigen få till stånd en verkligsamverkan mellan stad och landsbygd. Det är hög tid att inseatt städer och landsbygd måste leva i ett ömsesidigtansvarsförhållande till varandra. Konsumenter/stadsbor villha rena och hälsosamma livsmedel medan jordbruketbehöver kunna få avsättning för livsmedel producerat till detpris en djurvänlig och miljöanpassad livsmedelsproduktioninnebär. Städernas kretsloppsarbete måste dessutomsuccessivt utvecklas till att gälla också toalettavfallet -- ennäringsresurs om ca kväve och fosfor.Denna näringsresurs behöver i första hand återföras tilljordbruket.Ökade forskningsanslag bör gå till systematiseradkunskap om alternativa kretsloppsbaserade toalettsystemoch till stad/landsbygdsforskning. Kristdemokraternaföreslår att satsas i denna forskning underanslag A 7 Forskning för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling, utöver regeringens förslag.Miljöforskningen bör ligga kvar på bibehållen nivå.Kristdemokraterna har inget att erinra mot regeringensförslag att sammanföra medNaturvårdsverket. Detta även om några störresamordningsvinster knappast är att räkna med dåAvfallsforskningsrådets personalstyrka är liten.Kristdemokraterna utvecklar sina ståndpunkter vad gällerkretsloppsforskning ytterligare i en särskild motion.6.4 KalkningsinsatserDet sista årets larmrapporter om skogsdöd och träd, somrinner av kåda, måste tas på yttersta allvar. framtidsprognos väntas tillståndet bliallvarligt försämrat sett i ett perspektiv framåt. ISverige beräknas 14 000 sjöar och 120 000 kilometerrinnande vatten ha biologiska skador till följd avförsurningen.Att i detta läge dra ner anslaget till kalkningsinsatser ärinte acceptabelt. Istället borde en strategi för effektiviseradeoch utökade kalkningsinsatser på länsstyrelsenivågenomföras. Försurningen har inte på något sätt stannat avoch det finns ett stort kvarstående kalkningsbehov.Försurningen ökar mycket snabbt i stora delar avfjällområdena, bl a i . Om neddragningen avkalkningsanslaget permanentas blir läget särskilt allvarligt.Ett besked av regeringen på denna punkt är angeläget.Kristdemokraterna menar att utövervad regeringen föreslår bör anslås till A 3 Bidrag tillkalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag. Anslagetbör höjas i takt med att behovet av att motverka försurningeni nya regioner i landet ökar.6.5 Sanering av förorenade mark- och vattenområdenNaturvårdsverket presenterade en rapport dären kartläggning kring de värst förorenade mark- ochvattenområdena i landet görs. Cirka 6 500 mark- ochvattenområden kan vara i behov av sanering på ett eller annatsätt. Det krävs, enligt SNV, mycket teknisk utveckling ochkunskapsutbyggnad för att denna gigantiska uppgift skaklaras. Saneringsarbetet har kostnadsberäknats till 20miljarder kronor. anslag till detta ändamål låg på 29miljoner. Regeringen föreslår en neddragning med 10miljoner kronor. Med det anslag till sanering av industrimarksom föreslogs i proposition 1994/95:25 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder blir totalsumman ca 95 miljoner. Ettproblem med anslaget till sanering av industrimark iproposition 1994/95:25 är kravet på snabb förbrukning.Planering och genomförande av marksanering är tämligenkomplicerat och tidskrävande. Den bortre tidsmarginalen förnyttjandet av dessa pengar bör därför tas bort helt, elleråtminstone flyttas fram.Även om en stor del av kostnaden för dessa nödvändigasaneringar skall betalas av företag, som stått förmiljöföroreningarna, kommer anslaget över budgeten attbehöva öka kraftigt. Ett stort problem är hur de föroreningarav mark- och vattenområden som förorsakats av företag somlagts ned eller bytt ägare ska finansieras. Naturvårdsverketämnar återkomma med en handlingsplan i syfte attpresentera riktlinjer för hur genomförande och finansieringav nödvändig sanering skall . Denna utredning böräven se över hur teknisk utveckling kring saneringsmetoderkan påskyndas samt hur kunskapsutbyggnaden kan främjas.Sanering av förorenade markområden är en uppgift sommåste tas på största allvar. Stora miljö- och hälsorisker kanbefaras om inte läckage av miljögifter från tidigaregenerationers miljösynder hejdas. Därför bör inte enneddragning inom budgetram för dettaändamål tillåtas. föreslår 20 miljonerytterligare utöver regeringens förslag, att disponeras underA 6 Sanering och återställning av miljöskadade områden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett framtida skattesystem,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett intensifierat arbete för attutveckla naturresurs- räkenskaper,23. att hos regeringen begär förslag om ennettodeponiskatt att träda i kraft fr.o.m. , ienlighet med vad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en resurssparkommitté börinrättas,5. att hos regeringen begär ett ''kretsloppspaket''att erbjuda kommuner som lyckas kretsloppsanpassa skoloroch daghem,6. att anvisar att disponera för ett ''kretsloppspaket'' underanslaget A 2, Bidrag till miljöarbete,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att stimulerakommunerna att införa differentierade avfallstaxor förhushållen,8. att beslutar anslå ytterligare utöver budgetförslaget till länsstyrelsernasmiljöarbete, att disponeras under A 2, Bidrag till miljöarbete,9. att hos regeringen begär förslag till enutvecklad strategi för hur miljöarbete i EU börbedrivas,10. att beslutar anslå ytterligare 500 000 krutöver budgetförslaget till ideella organisationersmiljöarbete med anledning av medlemskap i (A13) eller således ,11. att för miljöinsatser i Östersjöregionenbeslutar anvisa utöver regeringens förslag,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en effektivitetsutredning vad avsersatsningarna i åtgärder för en renare ,13. att till Investeringar på miljöområdet (A 4)anvisar utöver vad regeringen föreslagit,14. att till Forskning för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling (A 7) anvisar utöver vad regeringen föreslagit,15. att till Miljöforskning (A 5) anvisar utöver regeringens förslag,16. att till Bidrag till kalkningsverksamhet försjöar och vattendrag (A 3) anvisar utöver regeringens förslag,17. att hos regeringen begär att den återkommermed en strategi för effektiviserade och utökadekalkningsinsatser,18. att till Sanering och återställning avmiljöskadade områden (A 6) anvisar utöver regeringens förslag.