mot · GJ02Fi23 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling Jämställdhet - entillväxtkraftGrundtanken i denna motion är att ett mer jämställt samhälleär tillväxtbefrämjande. Jämställdhet leder till utveckling.Intelligens, idéer och entreprenöranda är könsneturaltfördelade. kvinnor representerar en enormutvecklingspotential när det gäller att skapa förnyelse, jobboch välstånd.All den utvecklingskraft som kvinnor står för måste släppas fram. Det kanske genom bättre möjligheter att utbilda sig, gå vidare, själv kunna ta ansvaroch växa. Det kan ske genom att det skapas möjligheter att starta företag,använda sin entreprenörsanda, använda sina idéer, pröva sina vingar. Det skapar nya jobb. Det skapar effektivitet ochresursnålhet. Det skapar skatteintäkter - skatteintäkter som kan användas förmer service, vård och omsorg, vilket är bra för både kvinnor, män och våragemensamma barn.Jämställdhet innebär att kvinnor och män har samma chanser ochmöjligheter: delad makt, delat ansvar. Delad makt och delat ansvar såväl ihemmet som i politiken är en av förutsättningarna för delad makt och delatansvar på arbetsmarknaden. För oss i är det självklart attjämställdhet är en fråga lika mycket för männen som för kvinnorna och attansvaret för barnen måste delas, i politiken och i familjen. Vägen dit är inteenkel.Under det senaste riksdagsåret har vi också sett att regeringen ofta gör enannan prioritering än vad vi skulle ha gjort när det gäller fördelning avbesparingar och skattesänkningar. En budget av liberalt snitt skulle ha giviten annan fördelning av bördorna och skapat bättre villkor för utveckling ochnya jobb.Det är beklämmande att höra företrädare för socialdemokraterna, i"världens mest jämställda regering", ständigt försvara sig med att man intehann med att beakta jämställdhetsaspekter, att man först måste få ordning påstatsfinanserna och sen kan jobba med kvinnors villkor och jämställdhet elleratt jämställdhetsansvariga personer var frånvarande vid slutjusteringen avförslagen. Det tar inte att göra rätt än att göra fel. Jämställdaförslagär inte dyrare än ojämställda. Det handlar om att utifrån de förutsättningarsom finns ge kvinnor och män samma möjligheter. Det handlar om att hajämställdhetsperspektivet med sig hela tiden.I proposition 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling servi att regeringen återigen har undvikit jämställdhetsperspektivet i sittgrundläggande arbete. I efterhand försöker regeringen lägga på en touche avjämställdhetskosmetika. Det håller inte.Ökad jämställdhet är lönsamt. Det är enskilda människors kompetens,uppfinningsrikedom och arbetsvilja som är grunden för ekonomisk tillväxt.Om man utgår från det faktum att kompetens och yrkeskunnande är ganskajämt fördelat mellan könen, innebär det i realiteten att den kompetens halvabefolkningen besitter inte i tillräckligt hög utsträckning tas tillvara.Jämställdhet är ett sätt att fullt utnyttja samhällets begåvningspotential. Iettjämställt samhälle används och begåvningspotentialenoch därmed blir produktiviteten och den ekonomiska tillväxten högre.UtbildningDet behövs ett kunskapslyft för det svenska samhället i stort.I denna motion vill vi hävda att detta lyft till stor del måstekoncentreras på kvinnorna. har tagit ställning förkvinnors möjlighet att studera och ta ansvar för sina egna liv.Regeringen har drivit igenom en sänkning av Svux och Svuxa, som följd avsäkningen av ersättningsnivån i a-kassan, begränsat Svuxa till två termineroch tagit bort barntillägget. Detta särskilda studiestöd är av avgörandebetydelse för många kvinnor (och en del män) som av olika skäl integått ut gymnasieskolan, men i vuxen ålder vill ta chansen.Folkpartiet anser att regeringen ska upphäva det mycket olyckliga beslutetom indragning av barntillägget vid studier finansierade genom Svux ellerSvuxa. Beslutet som trädde i kraft , mitt ,är ett stort misstag. För denna kategori studerande är det ofta omöjligtattfinansiera studierna utan det stöd Svux eller Svuxa innebär. Att ta bortbarntillägget är den enskilda nedskärning som slår hårdast mot kvinnor ochsom framför allt lågutbildade kvinnor utsätts för.Besparingen i Svux och Svuxa innebär att tusentals vuxenstuderandekvinnor, utan förvarning och utan genomtänkta övergångsregler, kastas utfrån sina ofullbordade gymnasiestudier. Den ökade konkurrenskraft påarbetsmarknaden de skulle fått genom högre utbildningsnivå har de intehunnit få. I många fall blir de istället återigen arbetslösa. Även bortsett frånde mänskliga aspekterna är detta en stor förlust från rent samhällsekonomisksynpunkt.I och gymnasiet har flickorna bättre betyg än pojkarna. Ihögskolans grundutbildningar är det lika många kvinnor som män. Tyvärrsöker inte lika många kvinnor till de längre högskoleutbildningarna eller tillde utbildningar som har teknisk inriktning. Regeringen anger i propositionenatt det kommer att göras särskilda insatser för att främja rekryteringen avkvinnor till N/T-utbildningarna framöver. När dessa kommer, och vilka deskulle vara, anges dock inte. Vi menar att åtgärder måste sättas in omgåendeför att öka rekryteringen och för att göra de tekniska och naturvetenskapligautbildningsvägarna i högre grad intressanta och relevanta för kvinnor redannu.Trots att många olika försök att "locka" flickor till teknikämnen är dettämligen få som antagit utmaningen. Det är dags att på bred frontvidareutveckla introduktion, pedagogik, tillgänglighet, syo och inte minstlärarnas utbildning och fortbildning för att vi skall lyckas bättre i framtiden.Det tekniska basåret är mycket bra för dem som tidigare valt annaninriktning och bör användas i högre utsträckning. Enligt vår uppfattning börman kunna organisera förberedande basår med liknande inriktning, t ex inommiljöområdet men även till helt andra studievägar med iögonfallande snedrekrytering, t ex vissa lärarutbildningar samt vård- och omsorgsutbildningar.Basåret skulle i de fallen i första hand riktas till män.Utöver kraftfulla insatser enligt ovan på breddning av innehållet i detekniska och naturvetenskapliga högskoleutbildningarna behövs åtgärder föratt få fler kvinnor att forska, disputera, bli professurer och bli entreprenörerinom verksamheter som knoppas av från högskolevärlden.Folkpartiet avvisade regeringens förslag om att införa utbildningsbidragsom komplement till doktorandtjänster till forskarutbildning. Åtgärden visarpå mycket bristande insikter hos regeringen om unga kvinnors livsvillkor. Detär helt fel att åter göra forskarstuderandes tillvaro mera osäker. Det kommeratt påverka kvinnors val mycket mera än mäns och på så sätt även motverkaandra insatser som görs för att öka andelen kvinnor som fortsätter sina studiertill disputation. Den i detta sammanhang viktigaste åtgärden är alltså attdoktorandtjänsterna återinförs på bred front.En viktig förutsättning för kvinnors vilja att satsa på studier och förkovranär att få bort de orättvisa löneskillnaderna. En viktig grund för detta är lagdioch med förslagen i propositionen "Delad makt, delat ansvar" som lades framav dåvarande jämställdhetsminister , och som successivtgenomförs. En kommission för att ta ett helhetsgrepp på de orättvisalöneskillnaderna bör tillsättas.FöretagandeFör att vi ska kunna ta oss ur massarbetslöshetens greppkrävs att många nya små företag startas och att många småföretag växer och anställer fler. Detta går inte attåstadkomma på bred front utan att kvinnorna engageras. Attdet ofta är svårare för kvinnor att starta och driva sitt företagpå grund av omvärldens förväntningar och bemötande äringen nyhet, eller att kvinnor ibland i utgångsläget saknar deträtta självförtroendet. Det ordinarie "supportsystemet"fungerar inte alltid för kvinnor. Detta är de främsta orsakernatill att separata insatser för stöd till just kvinnliga företagarebehövs.Om kvinnor startar företag i samma utsträckning som män hargjort, och anställer var sin person, så skulle detta ge ca 400.000 nya jobb. Dåskulle arbetslösheten vara nere på normal svensk nivå. Så kraftfull är denkvinnliga företagarpotentialen. Att släppa loss den kvinnliga skaparkraften ärvårt mål.TjänstesektornI propositionen skriver regeringen: "Internationellajämförelser tyder på att konkurrensen är svag, särskilt i storadelar av tjänstesektorn. Regeringen tar nu ett antal initiativför att åstadkomma en effektivare konkurrens." Men denkanske allra viktigaste förutsättningen för konkurrens itjänstesektorn är att alla de kvinnor som arbetar och har idéerinom vård, omsorg, utbildning och service till människor ialla åldrar verkligen fick möjlighet att förverkliga sina idéerutanför de offentliga monopolen. Att dessa i ställetmotarbetas är jämställdhetsfientligt ochutvecklingshämmande. förslag är baradet senaste i den raden av förslag.Att släppa loss den kvinnliga skaparkraften leder till bättre kvalitet förbarn, sjuka och gamla genom att de som efterfrågar service kanvälja den vård, omsorg eller utbildning som passar dem själva bäst. Det lederofta till lägre kostnader för skattebetalarna och dessutom ofta till utvecklingäven inom den offentligt drivna verksamheten. Det leder till att kvinnor somarbetar inom dessa sektorer får fler arbetsgivare att välja mellan och därmedinte blir utlämnade till en enda - kommunen eller . Det leder tillatt kvinnor, på samma sätt som män gör i de sektorer av arbetsmarknaden därde dominerar, kan förverkliga sina egna idéer. Och det leder givetvis tillmöjligheter för avknoppning eller expansion till en rent kommersiellservicesektor.Även om politiker varken kan skapa eller förutsäga var de framtida jobbenska finnas, tyder ändå det mesta på att en kraftig expansion av den privatatjänstesektorn är nödvändig och önskvärd. Givetvis riktar sig sådanatjänsteföretag såväl till andra företag som till privatpersoner.För att få igång en sådan utveckling krävs enligt vår mening kraftigtminskade skattekilar. Inom tjänstesektorn slår skattekilarna mycket hårdareän inom varusektorn av den enkla anledningen att alternativen ofta är att göradet själv eller inte göra det alls. Det är också så att produktivitetsökningarärsvårare att uppnå i tjänstesektorn än inom varuproduktionen, vilket över tidenlett till högre kostnader inom tjänstesektorn. Därför föreslår vi kraftigtsänktaarbetsgivaravgifter inom just tjänstesektorn, konkurrensneutralt mellandriftsformer. Det gör att det blir billigare att anlita professionellatjänsteproducenter såväl för andra företag som för privatpersoner.En stor potiential för ett expanderande tjänsteföretagande finns hos alla dekvinnor som arbetar inom olika sektorer av vård, omsorg, service ochutbildning inom den offentliga sektorn. Genom att släppa loss dessa somprivata företagare kan man, utöver ovan nämnda fördelar, uppnå en situationdär de vid sidan av den offentligt subventionerade/bekostade verksamhetenpå kommersiell basis kan sälja samma eller liknande tjänster till andrapersoner och företag. Exempelvis kan ett hemserviceföretag vid sidan av denkommunalt bekostade till äldre ge samma service påkommersiell basis till den stressade småföretagaren eller barnfamiljen.Därmed skapas bättre kundunderlag för såväl den offentligt bekostade somrent privat efterfrågade tjänsteproduktionen. Det skapar nya arbetstillfällenför kvinnor och ger andra kvinnor möjlighet att köpa de tjänster de behöveroch efterfrågar på ett helt annat sätt än idag.Den förda "pigdebatten" har rört upp många känslor. "Pigorna" påminneross om ett gammalt klassamhälle som knappast någon vill ha tillbaka. Enliberal huvuduppgift är istället att verka för ett mer jämlikt och jämställtsamhälle. Vi kan inte finna att en tillväxt av den "hushållsnäratjänstesektorn", som är en mer officiell beteckning på det som i debattenkallas "pigor", skulle strida mot några liberala principer. Vi finner därföringen anledning att kategoriskt avfärda alla förslag som skulle göra det lättareför hushållen att köpa tjänster.Ingen drog upp en "drängdebatt" när skatterabatt gavs för reparationer ihemmet. Ingen tycker det är konstigt att lämna sina gardiner och kostymer påkemtvätt, äta färdiglagad mat, gå till frisören eller lämna in bilen påverkstad.Det är inte ens konstigt att ta hem hantverkare för att reparera diskmaskineneller måla om i köket. Varför skulle det då vara så negativt att betala någonför att utföra vissa andra tjänster i eller för hemmet. Kan det hänga ihop medatt det är traditionellt kvinnliga ansvarsområden, traditionellt kvinnligaarbetsuppgifter?Professionalitet och yrkeskunnande hos tjänsteföretagare blir inte mindrebara för att många av oss utför många av dessa sysslor på amatörbasis.RiskkapitalAtt det ofta är svårare för kvinnor att få kommersiella låneller att få stöd via de statliga organen är väl dokumenterat.Folkpartiet har redan tidigare föreslagit utökade låneramarför de särskilda kvinnolånen. Inte bara utan ävenNUTEK, länsstyrelserna, arbetsförmedlingarna och övrigastatliga organ bör prioritera stöd till kvinnliga ochexpanderande kvinnliga företagare.Regeringen skriver i propositionen (s 88) att i sin omprioritering böruppmärksamma lån till kvinnor som avser att starta kooperativa företag. Detär visserligen bra. Dock kan misstänkas att regeringen återigen vill rikta sinpekpinne mot de kvinnor som vill starta företag i någon annan form (enskildfirma, handelsbolag eller aktiebolag) och i egen regi driva verksamheter inomvård, utbildning och omsorg. Mellan raderna kan vi återigen läsa misstronmot kvinnor som egna företagare - att det som kan accepteras av enskildaalternativ till offentligt driven verksamhet är just bara föräldra- ellerpersonalkooperativ, inte aktiebolag eller enskilda firmor. Vi anser att deytterligare medel som vi anvisar, och de medel som och övrigaomprioriterar för stöd till kvinnors företagande, ska ges till alla företags-former.Möjligheten att kvitta underskott i nystartad verksamhet mot inkomst avtjänst har varit bra för många kvinnor som på kvinnors vis velat starta imindre skala. Detta avskaffades som en av de många återställarna men skallnu återinföras, vilket är bra. Det är viktigt att man i det kommande förslagetklargör att detta är något som långsiktigt ska vara en del i skattesystemet, såatt klara spelregler kan skapas på denna punkt.Drivkrafter för hållbar tillväxt ochutvecklingArbete är tillväxtskapande. Det måste löna sig att arbeta -även för småbarnsföräldrar. Höga marginaleffekter skapas avskatterna tillsammans med inkomstprövade bidrag ochavgifter till framför allt barnomsorgen, vilket kan leda tillfattigdomsfällor och bidragsberoende. Det ärutvecklingshämmande för den enskilde och därmed församhället.Det är angeläget att kommunerna prioriterar sina kärnområden, omsorg ombarn och gamla samt utbildning, kollektivtrafik och sjukvård för attupprätthålla god kvalitet och trygghet och för att kunna hålla taxor på en nivåsom inte skapar fattigdomsfällor.Infrastruktur i form av kollektivtrafik, barnomsorg, äldreomsorg och skolorär avgörande för att kvinnor (och i ett jämställt samhälle även männen) skakunna arbeta, utveckla verksamhet och skapa tillväxt. Det är däremot intekommunalt bedriven affärsverksamhet där skattebetalarnas pengar användssom riskkapital. Sådan verksamhet snedvrider konkurrensen, undergräverkommunens finanser, tränger ut angelägna verksamheter och hindrar privatföretagsamhet, som skulle ge fler jobb.En skattefråga med en klar jämställdhetsaspekt är beskattningen avtjänstebilar. har med miljöargument förordat en kraftig förändringav systemet, så att bensinsnåla bilar och korta körsträckor ska uppmuntras,istället för att stora bilar och långa körsträckor främjas av reglerna. Systemetmed schablonbeskattning av tjänstebilar (s k förmånsbilar) berör till mycketstor del män i goda inkomstlägen. Att helt göra om systemet som folkpartietföreslagit kommer att leda till ökade skatteintäkter, som istället kan användast ex för jämställdhets- och utvecklingsbefrämjande åtgärder. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jämställdhet som tillväxtskapande kraft,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barntillägget i svux och svuxa,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jämställdhetsbefrämjande åtgärder inom högreteknisk och naturvetenskaplig utbildning och omjämställdhetsbefrämjande förändringar inom utbildningsväsendet,4.5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommission mot orättvisa löneskillnader,6.7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om brytande av de offentliga monopolen,8.9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskild inriktning på näringspolitiska insatser förkvinnliga företagare,10.11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkta arbetsgivaravgifter inom tjänstesektorn,12.13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prioriteringar inom verksamhet,14.15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förmånsbeskattning av bilar..11FStockholm den 20 november 1995Karin ()()