mot · GI02Jo238 · 1995-01-25 00:00:00 — En gemensamkonsumentpolitik är nödvändig inom EU för att marknadenskall fungera väl. Vi moderater skall aktivt påverkautvecklingen av den politiken och de gemenskapsregler somär av betydelse för konsumenterna. Målet och inriktningenskall vara att främja konsumenternas intresse som aktörer påmarknaden. Konsumenternas ställning skall stärkas vadgäller ekonomiskt och rättsligt skydd, hälsa, säkerhet, prisoch kvalitet. Konsumentpolitiken skall utformas så att denskapar förutsättningar för hushållen att utnyttja sinamöjligheter och resurser enligt egna önskemål. Därutöverskall konsumentpolitiken främja konsumenternas intresse aven från miljösynpunkt långsiktig hållbar utveckling samtverka för att konsumenternas önskemål om en god miljö fårgenomslag på marknaden inom jordbrukets ochlivmedelssektorns områden.5.1 Förändringar vid EU-inträdetFlertalet av på livsmedelsområdet ärtotalharmoniserade vilket innebär att det inte är tillåtet att havare sig strängare eller liberalare bestämmelser i enskildaländer. grundas, i likhet med tidigaresvenska, i stor utsträckning på rekommendationer somutarbetats inom WHO:s och . Skillnadernamellan och de tidigare svenska reglerna är därförsmå. Det finns dock vissa viktiga undantag.5.2 Bra märkning av livsmedelMedlemskapet i EU kommer sannolikt att leda till ökadkonkurrens inom livsmedelsområdet. m.fl. storaproducentländer kommer att söka komma in på den svenskamarknaden och handeln ges ökade möjligheter att vända sigtill utländska leverantörer. I Konsumentberedningensbetänkande (SOU 1994:112) Konsumenterna ochlivskvaliteten visas att det finns en utbredd oro bland svenskakonsumenter att en ökad import kan innebära sämre kvalitet.Borttagandet av gränskontrollerna inom EU innebär attkontrollen av livsmedel som förs in i landet i högre grad ännu måste bygga på den livsmedelskontroll som sker iutförsellandet. har redan genom EES-avtaletaccepterat om att medlemsländerna intekan ha generella krav på ursprungsmärkning. Handeln harhittills frivilligt märkt främst kött- och köttprodukter meduppgift om råvarans ursprungsland. Märkningen kan fungerasom en konkurrensfördel inom det egna landet eftersom detvisat sig att de flesta föredrar livsmedel från inte bara detegna landet utan även från den egna närregionen.Livsmedelsverket bör därför fortsätta att uppmuntraproducenter och handel att ursprungsmärka livsmedel.Samtliga i en produkt ingående ingredienser skalldeklareras såvida det inte handlar om sammansattaingredienser i en ingrediensförteckning. Den moderataståndpunkten är att verka för det som varit gällande i Sverigenämligen att en tillsats eller liknande förändring avlivsmedlet skall vara till fördel för konsumenten för attgodkännas. Vidare att alla ämnen i sammansatta ingredienserskall deklareras vilket är viktigt speciellt för alla som harallergier.I de flesta EU-länder bakas och säljs bröd ikonsumenternas närhet. I transporteras brödetjämförelsevis långt innan det når kunden. Den starkakonsumentopinionen för den dubbla datummäkningen dvs.en märkning där även bakdag anges, är därför ett berättigatkrav.5.3 Förbättrad kvalitetSverige har deklarerat att det är viktigt att behålla den högasvenska ambitionsnivån på miljö-, livsmedels- ochdjurskyddsområdena och fått en stor förståelse för detta.Svenska myndigheter bör därför kunna driva en strikt, fastlinje när det gäller skydd mot olämplig livsmedelsimport.Konsumenternas intressen måste hävdas starkt när det gällerlivsmedels kvalitet och säkerhet.Den lokala livsmedelstillsynen måste förbättras. Den harkritiserats av revisorer som anser att den böreffektiviseras och utföras på ett mer likartat sätt i olikakommuner. Det är viktigt med en bra fungerande kontroll avsåväl svenska som importerade livsmedel. Den kommunala,lokala livsmedelstillsynen måste därför fås att fungera bättre.För allt fler konsumenter är etik, miljö, hälsa och andrasubjektiva faktorer avgörande när de handlar sina livsmedel.Det märks tydligt när det gäller den stora efterfrågan påKRAV-odlade, ekologiskt odlade produkter. () För dessakonsumenter är varans KRAV-märkning det avgörande, inteursprungslandet. Det ekologiska jordbruket har sommålsättning att utforma resurseffektiva, kretsloppsbaseradeproduktionssystem som ger låg miljöpåverkan ochproducerar livsmedel med hög kvalitet. Andra viktiga mål äratt ge djuren livsbetingelser som tillgodoser deras naturligabehov samt bevara och utveckla ett kulturlandskap medartrikedom och biologisk mångfald.De regler och förbehåll som den borgerliga regeringenförhandlade sig till såsom frihet från antibiotika och förbudatt använda kadavermjöl bör hållas även efter reglerna ochatt även EU i övrigt skall omfattas av dessa regler. Sverigeskall också arbeta för att de skärpta djurskyddskrav somfinns i vårt land även skall gälla i övriga EU-länder.Socialdemokraterna har med vänsterns hjälp under hösten1994 drivit igenom beslut om att stöd till ekologisk odlingskall ges endast till de jordbrukare som helt ställer om tillsådan odling. Vi moderater anser det vara helt fel. Mångajordbrukare kan inte förbinda sig att ställa om sina gårdarhelt. Kravet om hel omläggning kan t ex ge ofördelaktigaomläggningsplaner då växtföljden vanligtvis är längre änfem år.Konsumenternas efterfrågan på KRAV-odlade livsmedel ärstörre än tillgången. har tagit beslut om att år2000 bör målet för ekologisk odling omfatta av åkerarealen. KRAV-odlade livsmedel ger bättre miljöoch tar djuretiska hänsyn. Vi moderater kommer därför medkraft att verka för att ekologisk odling kan bedrivas på delarav gården om jordbrukaren så önskar.5.4 KonsumentpåverkanModerat konsumentpolitik inom livsmedelsområdet syftartill att vi i skall ha en aktiv och kunnigkonsumentopinion. Konsumentorganisationerna inom EUhar riktat kritik mot den svårgenomträngliga lagstifningensom dessutom är starkt styrd av producentintressen. Det ärviktigt att de svenska konsumentföreträdare som ärinvolverade i arbetet med konsumentpolitiska frågor inomEU har goda möjligheter att hävda svenska intressen. De bördärför ges insyn i myndigheters arbete. I ärkonsumenterna svagt organiserade i jämförelse medjämförbara länder inom EU.Vi moderater kommer att verka för en liberaliseradjordbrukspolitik inom EU, aktivt driva kraven på enreformerad, mindre reglerad och subventionerad gemensamjordbrukspolitik. Ett avreglerat och mera marknadsorienteratjordbruk skulle innebära ökad konkurrens även från länderutanför EU och därmed en ytterligare skärpning mot ännubättre kvalitet och lägre pris. Det skulle gynna oss alla bådesom konsumenter och skattebetalare.6 Forskning och högre utbildningForskning och utbildning är verksamheter som kräverlångsiktighet och uthållighet i planering och genomförande.Alltför drastiska förändringar genom nedskärning av anslagraserar snabbt forskningsverksamheten. Nedläggning avverksamheten bör därför ske med god framförhållning. Vihar i riksdag därför varit eniga om attforskningsanslag för universitetens basanslag och förforskningsområden inte ska utsättas för större nedskärningarän att det blir möjligt för universiteten att göraomprioriteringar och anpassa verksamheten vid respektiveuniversitet på ett så klokt sätt som möjligt.Det statsfinansiella läge som nu befinner sig i haremellertid medfört att också forskningsanslagen nu föreslåsbli minskade. Utbildningsministern har på universitetensbasanslag gjort en nedskärning med några procent fördeladepå de olika budgetåren i något olika form fram t.o.m. 1998.Beträffande () harjordbruksministern föreslagit en besparing på hela 104miljarder kronor på basanslag för budgetåret1995/96, vilket är en nedskärning attjämföras med de övriga universitetens nedskärning, som är2,och för hela perioden stannar . Skogs- och jordbrukets forskningsråd harföreslagits få en minskning på anslagen med ca 25 procent.Vi föreslår också en kraftig besparing både på SLU ochpå Skogs- och jordbrukets forskningsråd. Men sammantagetinnebär regeringens förslag alltför kraftiga minskningar avresurser för den forskning och utbildning om bruket av våranaturresurser som bedrivs vid SLU. Därför vill vi attnivåsänkningen inte blir så stor. Jämfört med regeringenföreslår vi att anslaget till SLU höjs med 20 miljoner kronorför nästa budgetår räknat på , samt attanslaget till Skogs- och jordbrukets forskningsråd höjs likamycket.De uppsägningar som ändå blir en följd av det betydligtstörre betinget för SLU måste kunna göras med enframförhållning som avser mer än kommande budgetår. Detär därför angeläget att det ålagda besparingsbetinget liksompå område uttryckligen angesgälla fram . Vi föreslår därför att riksdagenuttalar att den besparing som ålagts SLU avser periodenfram till och med 1998.För att det skall finnas rimliga möjligheter att genomförabesparingarna och nå upp till examinationsmåletutan att sänka utbildningskvaliteten måste SLU ges en frihetatt förutsättningslöst pröva varje enskild verksamhet ochbesluta om de förändringar som krävs. Direktiv och förbehållfrån centralt håll måste undvikas. Därför är det oroväckandeatt jordbruksministern delat ut ett fribrev från indragningarpå en av SLU:s verksamhetsorter. Mot bakgrund av att dennaort också är den enda av SLU:s verksamhetsorter som liggeri jordbruksministerns egen valkrets är det dessutom pikantoch gränsar till ministerstyre. bör därför uttala attBispgården som lokaliseringsort för SLU:s verksamheterinte bör prioriteras på annat sätt än övriga orter ditverksamhet inom SLU är lokaliserad.7 Svensk jordbrukspolitik in i ny fasSveriges medlemskap i unionen från årsskiftet1994/95 får praktiskt en mängd konsekvenser. En av deviktigaste är att regeringens och relation tilljordbruks- och livsmedelssektorn och dess företrädareradikalt bör förändras. har näringen ochsamhället varit motparter i en ständigt pågåendeförhandlings-process. Detta förhållande har till alltväsentligt upphört.Jordbrukspolitiken bör nu inriktas på att tillsammans mednäringen, i nationens intresse, tillvarata och utveckla densvenska livsmedelsproduktionens förutsättningar. Politikermåste gå med och inte mot en näring som för förstagången möter en stark europeisk konkurrens. Detta menar viinnebär att jordbrukspolitiken skall gå in i en ny fas.Politiken skall hjälpa näringen att inta sin plats i detinternationella perspektivet vad gäller produktionen avjordbruksvaror. Stödet skall inte innebära speciella förmånertill jordbruksnäringen utan endast bidra till att skapa godaförutsättningar och rättvisa villkor. Konkurrensneutralitetgentemot andra producenter som agerar på den svenska,europeiska och internationella marknaden, är engrundförutsättning för en god utveckling även inom densvenska jordbrukssektorn.7.1 Långsiktigt mål för jordbrukssektornDet naturligt första steget för den nya svenska jordbruks-och livsmedelspolitiken bör inriktas på att politiker liksomnäringens företrädare söker enas om en långsiktigmålsättning för politiken och näringens utveckling. Vad viförstår råder en stor samstämmighet kring att Europeiskaunionens jordbrukspolitik måste genomgå betydandeförändringar . Den svenskaregeringen har klart och tydligt uttalat sig för att arbeta fördetta.Följaktligen bör då målsättningen med politiken vara att såkonsekvent och smärtfritt som möjligt söka anpassa näringentill de förhållanden som kan antas blir gällande i en framtidanärmast helt avreglerad internationell marknad förjordbruksprodukter. Detta förutsätter förändringar av såvälEU:s jordbrukspolitik som ytterligare framsteg inom GATT-samarbetet. En utvidgning av EU hör också hemma i detscenariot. Ingen kan förutse vilket tidsperspektivscenariot förutsätter med det är ändå i denna riktning sompolitikens målsättning måste klargöras och förankras inomnäringen. Detta skulle vara till gagn för såväl jordbruk somlivsmedelsindustrin och dess anställda men också helanationen i övrigt.7.2 Regional omfördelning och kapitaliseringseffekterUtan att vilja föregripa målsättningsdiskussionen ovanmåste vi redan i denna motion starkt ifrågasätta om ett parav punkterna i redan fattade riksdagsbeslut och i regeringensförslag ligger i linje med tanken att på bästa sätt anpassanäringen till den resursfördelning vi kan vänta oss att finnapå en internationell avreglerad marknad förjordbruksprodukter.Utnyttjar man, såsom nu sker, EU:s arealsättningar för attåstadkomma en regional omfördelning avjordbruksproduktionens lönsamhet, så är detta att gå åt raktmotsatt håll än att underlätta en marknadsmässigresursfördelning. En konsekvens av detta kan bli att bidragenkapitaliseras i ökade markvärden för jordbruksmark medsämre odlingsmässiga förutsättningar. leder detta ökad räntebelastning i jordbruksproduktionen.Det förhållandet att man påstår sig vilja minska risken förökade markvärden på bättre jordar är knappast någotargument för omfördelning. Kapitaliseringsprocessen ärmycket komplicerad och till stora delar okänd. Innan mangör ytterligare politiska ingrepp som kan förväntas påverkamarkvärdena i olika delar av landet krävs ökade studier kringhur processen fortgår praktiskt och hur den påverkar vårframtida konkurrenskraft.För att begränsa problemen med kapitaliseringseffekterbör också en fri handel med miljökvoter eftersträvas. Nugällande beslut att omsätta miljökvoter genomadministrativa åtgärder leder till negativa effekter påfastighetsmarknaden och blir sannolikt även dyrare förstatskassan.Svenskt jordbruk är belastat medväsentligt högre politiskt beslutade kostnader än våranärmaste konkurrentländer och ytterligare höjningar ärföreslagna.Vi kräver att en konsekvent analys tas fram kring huringreppen påverkar markvärdena i olika delar av landet.Skapas nu höga markvärden på mindre bäriga jordar riskerarmånga företag bli utslagna när skyddsnivåerna börjar sänkasoch vi närmar oss en i det närmaste avreglerad internationelllivsmedelsmarknad.7.3 En parlamentarisk uppföljningStora förändringar sker nu åter vad gällerjordbrukspolitiken. Det är viktigt att den svenska jordbruks-och livsmedelssektorn positivt lyckas utnyttja de möjlighetersom EU- anslutningen skapar. Vi moderater anser att detbehövs en målsättning och en strategi för det fortsattapolitiska agerandet inom EU.Då de allra flesta är klart medvetna om att EU:sjordbrukspolitik CAP måste reformeras, att den tar en stordel av EU:s budget i anspråk o.s.v. synes det oss påkallat attbegära att en arbetsgrupp eller kommitté med bredparlamentarisk förankring tillsätts för att följa utvecklingen.Det gäller också att följa och utvärdera tillämpningen avEU:s regler och stöd i den svenska verkligheten.8 Underlätta för landsbygdenDet finns en särskild koppling mellan jordbruksnäringenoch landsbygden. En seriös och allvarligt menad diskussionom jordbruket måste baseras på detta och på de svårigheteroch möjligheter som är gemensamma för dessa områden.En övertro på politiska lösningar och att välfärd byggsgenom storskaliga enhetsmodeller fungerar inte i praktiken,allra minst på landsbygden. Utvecklingen av landsbygdenhämmas om politiken betraktas som ett problem där detgäller att fördela och hushålla med givna resurser. Dennainställning är alltför snäv. I en fri ekonomi är resurserna integivna. Marknaden upptäcker nya resurser som denhushållar med de gamla.Debatten om landsbygden har varit negativ ochproblemfokuserad. Problemen såsom avfolkning, dåligservice, ont om arbeten m.m. har staplats på varandra. Vianser i stället att landsbygden är rik på resurser som den självmåste ges möjlighet att utveckla. Produkterna från skogenutgör vår viktigaste exportvara. Det svenska jordbrukettillhör de mest effektiva i världen. Kulturlandskapet, som ären följd av de areella näringarnas verksamhet, är vackert ochskiftande. Diskussionen måste nu föras om hur man kanavlägsna hinder för entreprenörer, nya företag ochinvesteringar att dra nytta av dessa resurser.Kulturlandskapet är också viktigt för turistnäringen.Den borgerliga regeringen förhandlade fram ett mycketbra för landsbygden. Den socialdemokratiskaregeringen har dock vägrat att på samma sätt fullföljagenomförandet av avtalet, vilket är anmärkningsvärt. Densocialdemokratiska regeringens klart negativa inställning tilljordbruket och därmed också till landsbygden motverkar depositiva effekter EU-medlemskapet skulle kunna ge.Moderata samlingspartiet är starkt kritisk till densocialdemokratiska landsbygdspolitikens utformning.8.1 Underlätta boendet på landsbygdenMånga människor föredrar att bosätta sig på landet därman har tillgång till naturen och kan känna frihet. Det ärangeläget att man underlättar boende på landet och att regleroch bestämmelser utformas så att dessa inte utgör ett hinderför boendet.Glesbebyggelserätten bör återinföras. Endast starka skälskall få hindra bebyggelse. Den lagstadgade huvudregelnskall vara rätten att bygga på landet. Lantbrukares rätt attuppföra ekonomibyggnader utan formell prövning börbevaras. Förbudet att bygga i strandnära områden bör sesöver i syfte att underlätta för människor att bygga längs flerkust- och sjöområden.Många människor önskar kunna äga en bit mark. Denmöjligheten har ökat genom bättre förutsättningar att göraavstyckningar från jordbruksfastigheter genomlantmäteriförrättning och genom förändringar ijordförvärvslagstiftningen. Vi anser att man bör gå ännulängre och införa generösare regler för sådana avstyckningar.Detta kan gälla familjemedlemmar som gärna vill äga en bitmark i anslutning till det tidigare föräldrahemmet, eller andrasom vill bedriva verksamhet med anknytning till markbehov.Stora delar av jordförvärvslagen har ändrats.Detta underlättar för nya hushåll att etablera sig pålandsbygden. Arbetet med att liberalisera reglerna ijordförvärvslagstiftningen bör drivas vidare. Krav påförvärvsprövning bör undvikas eftersom det utgör hinder företablering och utveckling.Tillgångarna i jordfonden bör säljas ut. Detta ägande börstaten enligt vår mening skifta till ett annat merändamålsenligt ägande. Vi anser att staten genomprivatisering av jordfonden bör använda de då frigjordamedlen till att investera i skyddsvärda områden där statenavser att ha ett långsiktigt ägande.8.2 Valfrihet gynnar landsbygdenHemmets gemenskap och den lilla världen spelar ofta roll på landsbygden. En ökad bosättning i glesbygdstärker den sociala gemenskapen. Medelåldern är ofta hög.Ett ökat inslag av yngre familjer skapar en kontinuitet ochger ökad trygghet.På det familjepolitiska området har också den socialistiskapolitiken slagit igenom efter valet. Beslutet om att avskaffavårdnadsbidraget och slopandet av den lagstadgadetryggheten för de föräldrar som vill ha alternativ barnomsorgär mycket negativ för landsbygden. Vi anser attvårdnadsbidraget och den lagstadgade friheten inombarnomsorgen skall återinföras. Skolpengen är ocksåviktig när det gäller att driva skolor på landsbygden, somannars riskerar att läggas ner.Vi anser att man skall gå vidare på denna valfrihetens väg.Detta kan t.ex. gälla äldreomsorgen, där en utvidgad rätt tillvalfrihet skulle skapa möjlighet att etablera småålderdomshem eller att ordnas på ett flexibeltsätt.8.3 Ny teknik ger landsbygden nya möjligheterDen nya tekniken, inte minst inom dataområdet har öppnatnya vägar för arbete och sysselsättning. Man är nu mindreberoende av vart arbetet lokaliseras. Detta medför ocksåökade möjligheter för nya sysselsättningar på landsbygden.För att underlätta en sådan utveckling krävs en ny syn irelationen arbetsgivare och arbetstagare. De gamlastrukturerna passar ofta inte in i en ny tid.Anställningsförhållandena kan bli mera informella ochentreprenörskapet utvecklas på områden där tidigare striktaanställningsregler varit gällande. Här anser vi att man bör seöver arbetsmarknadslagstiftningen i syfte att underlätta ochöka flexibiliteten för små, nystartade företag.På landet är bilen och kommunikationerna helt avgörandeför framtiden. Bilen är en oersättlig resurs och kommer attså förbli. Målsättningen måste därför vara att göra bilarnaännu mer miljöanpassade, utan att försvåra för människor attanvända bilen.Den kommersiella servicen på landsbygden är viktig.Etableringar kan underlättas genom översyn av regelverken.Att ställa för höga krav på livsmedelshantering i lanthandelneller på kaféägaren eller hårfrisörskan kan göra etableringaromöjliga. Regler som syftar till att förbättra servicen får intemotverka sig själva och leda till det motsatta. Vi anser att enöversyn av dessa regler, som påverkar etablerings- ochservicemöjligheterna, skall göras skyndsamt.8.4 Basnäringarna på landsbygdenDe areella näringarna, jorden och skogen, som ingåendebehandlats tidigare i motionen och vad gäller skogen i ensärskild motion (1994/95:Jo305), utgör grunden förverksamheten på landsbygden. Det är därför helt avgörandeför landsbygdens framtid hur utvecklingen blir inom dessaområden. Vi vill värna och utveckla såväl jordbruket somskogsbruket.Den socialdemokratiska regeringens och densocialdemokratiska riksdagsmajoritetens klara ovilja att tatillvara den tidigare regeringens förhandlingsresultatförsvårar den positiva utveckling som vi eftersträvar.En målsättning för det svenska skogsbruket måste vara attväsentligt öka förädlingsgraden. De arbetstillfällen somgenereras genom skogsråvaran, kan därigenom öka. För attlyckas med detta krävs en prioritering av forskning ochproduktutveckling, men också en politik som underlättar förförändring och flexibilitet inom näringslivet.Kombinationen jord- och skogsbruk har av tradition varitstark i vårt land. Vi menar att denna struktur är viktig även iframtiden. Familjejordbruken utgör här en viktigförutsättning. Vår målsättning är att ytterligare stärkafamiljejordbruken och det enskilda ägandet av jord och skog.Utförsäljningen av vissa Domänverksarealer har varit och ären god markering härvidlag. Staten bör genom sin ägarandeli det nya Assi-Domän verka för att försäljningen avskogsmark till enskilda fortsätter.Äganderättsfrågorna och ersättningsreglerna vid intrång ärockså viktiga i detta sammanhang. Den privata äganderättenmåste värnas. Vid intrång skall ersättning utgå till fullavärdet.De av regeringen aviserade nya skatterna och pålagorna påägandet kommer att försvaga det familjeägda skogs- ochjordbruket. Fastighetsskatt på skogsbruk och jordbruk samten återinförd avgift motsvarande den avskaffadeskogsvårdsavgiften innebär ett införande av skatt på detarbetande kapitalet. Detta dränerar möjligheterna tillutveckling, tillväxt och investeringar i dessa företag.Kulturlandskapets fortlevnad hänger på jordbruket.Animalieproduktionen är en viktig del i detta sammanhang.Utan mulens och klövens positiva inverkan på det öppnalandskapet minskar naturvärdena. Den flora som utvecklatsi hagar och ängsmarker skall bevaras. Jordbruket måste dåvara ekonomiskt lönsamt och bärkraftigt. Höjda skatter ochorättvis behandling jämfört med utländska konkurrentermåste undvikas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anpassningen till EU:sjordbrukspolitik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avreglering av EU:sjordbrukspolitik CAP,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om urholkning av ,4. att hos regeringen begär en konsekvensanalyskring effekterna av beslut i anledning av i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöprogrammet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om LFA-stödet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arealersättningar inom EU,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prisorter för inlösen av spannmål,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöavgifter,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bioproduktion,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avbytartjänsten,12.