mot · GI02Ju805 · 1995-01-25 00:00:00 — Kriminaliteten påverkas långsiktigt mindre av vad vi görmed lagbrytarna än hur det övriga välfärdssystemet fungerar.Förekomsten av lagbrott minskas enbart tillfälligt av attlagbrytaren stoppas i fängelse under en tid.Därför är det väsentligt att man sätter in kriminalpolitikeni ett helhetsperspektiv som förenar ett generelltsamhällsperspektiv och speciella insikter om orsaker tilllagbrott.En human kriminalpolitik måste ha sin utgångspunkt i ennoggrann analys av de sociala villkor människor lever i.Kriminalpolitiken är därigenom nära kopplad till eller en delav rådande socialpolitik och de effekter den har för olikagrupper i samhället.De senaste årens ökade segregering i samhället, både inomskolan, bostadsmarknaden och på arbetsmarknaden, harskapat en grogrund för ökat missbruk och kriminalitet. Dettagäller i hög grad unga människor och speciellt dåinvandrarungdomar. I oacceptabel utsträckning lever dessavid sidan av samhället. Arbetslösheten bland dem är stor ochdärför blir de lättare utestängda och isolerade och kankomma att falla utanför våra sociala skyddsnät. Om dessagrupper inte får delta i uppbyggnaden av samhället kommerheller inte samhällets normer och regler att vara giltiga fördem. Får man inte ta del av det goda i samhället kommer maninte att känna och ta ansvar för att det består och utvecklas.En viktig kriminalpolitisk uppgift är att stödjautvecklingsarbete inom den brottsförebyggandeverksamheten som analyserar och samlar erfarenheter avolika förebyggande projekt. Det är där man kan finna nyagrepp och metoder för att minska den ständigt ökandebrottsligheten.BRÅ:s uppdragsforskning angående utfall av gjordalagändringar och försöksverksamhet är viktig och behövsmen forskningen måste breddas genom samarbete medannan forskningsverksamhet. Vi tror att basen för dennaforskning skall finnas vid universitet och högskolor. Viföreslår därför en neddragning av medlen till BRÅ med15 000 000 kr.De pengar som BRÅ får menar vi ska gå till ett merfältnära arbete där man i samverkan med myndigheter påriks-, läns- och lokalnivå kan samverka för att minskabrottsligheten. BRÅ:s huvudinriktning borde sedan vara attsprida kunskap och goda idéer till skolor, organisationer etc.Vänsterpartiet anser att det är ett viktigt samhällsintresseatt minska brottsligheten. Vår kriminalpolitik är inriktad påatt människor inte ska behöva utsättas för brott. Detbrottsförebyggande arbetet i skolor, på ungdomsgårdar etc.har en stor betydelse. Där kan BRÅ:s verksamhet fylla enangelägen funktion.Kriminalpolitikens genomförandeUnder senare år har det förts en politik som byggt helt påett strafftänkande och där behandlingstanken fått en mycketunderordnad roll. Enligt denna politik skall straffet utmätasi samhällets intresse, inte brottslingens, och straffet är avsettatt tillfoga brottslingen obehag. Ett obehag som står iproportion till det brott han eller hon har dömts för. Genomatt man straffar brottslingen har man också gett brottsoffretupprättelse.Från brottspreventiv synpunkt måste det vara i samhälletsintresse att minska återfall i brott. Vi vet genomforskning att fängelsestraff skapar återfallsförbrytare. Vi vetockså att en fängelseplats på en sluten anstalt kostar nästanen miljon kronor . Att då inte använda strafftiden tillbehandling och återanpassning, utan i stället hämnas brottetär både ur samhälls- och kriminalpolitiskt perspektivoförsvarbart.Hur mycket ska behovet av vedergällning få kosta innanen majoritet av stoppar den nuvarandeutvecklingen mot fler och hårdare straff? Landets fängelser,och framför allt de slutna anstalterna, är överfulla. Desenaste åren har man haft en beläggning på 90--95 procent.Normalt beläggs av platserna. Trots dennaöverbeläggning har ca 400 nya platser tillkommit /94.Utvecklingen mot fler och hårdare straff anser vi varafelaktig. I stället bör alternativa påföljder somsamhällstjänst, kontraktsvård och elektronisk övervakninganvändas i större utsträckning än . Dessutom bör fleralternativa påföljder arbetas fram och därför behöverfrivården tillföras resurser.Vänsterpartiet anser att man bör införa halvtidsfrigivningför dem som döms till fängelse första gången. Vi stödjer osspå den forskning som finns som visar att fängelsestraffskapar återfallsförbrytare.Halvtidsfrigivning bör också införas för dem som harutvisningsbeslut i sin dom. Anledningen till detta är attutvisningen är en del av straffet. Dessutom är derasfängelsevistelse hårdare på grund av att de inte får någrapermissioner. Det som sagts om detsamhällsekonomiska läget och beläggningsnivån påfängelserna -- som innebär inrättandet av fleranstaltsplatser -- har också betydelse när vi föreslårhalvtidsfrigivning för denna grupp dömda.Vänsterpartiet anser också att regeringen bör använda sigav de konventioner/avtal som har med olika länderom överlämnande för verkställighet av straff i den dömdeshemland. Detta skall då gälla för de personer som dömts härmen som inte har någon anknytning till Sverige.Vänsterpartiet föreslår därför att anslaget under E 2.Kriminalvård minskas med 200 miljoner.Det är viktigt att brottsoffrens situation tas på allvar ochatt samhället vidtar åtgärder för att mildra de effekter sombrottsligheten orsakar. Viktigt för brottsoffren är attskuldfrågan fastställs samt också ett eventuellt skadestånd.Vi tror inte att brottsoffren känner upprättelse av att veta attförövaren kostar samhället mångmiljonbelopp och att denneefter strafftiden kommer ut ännu farligare. Alternativastraffpåföljder kan i de flesta fall vara aktuella. Därför ärbåde vård och rehabilitering av vitaltintresse för såväl samhället som brottsoffren.Brottsofferjourer har visat sig fylla en viktig funktion föratt hjälpa och bistå människor som har utsatts för brott. Menutbyggnaden av brottsofferjourer är fortfarande intetillräcklig. Målet bör vara minst en brottsofferjour i varjepolisdistrikt. För att kunna genomföra detta kommer det attvara nödvändigt att öka de statliga bidragen. Därförär det viktigt att brottsofferjourerna får statliga anslag ocheget budgetansvar. Framförallt ger detta insyn och riksdagenkan därigenom följa arbetet och ge adekvat stöd i syfte attutveckla och följa upp verksamheten.Brottsoffren har fått stor uppmärksamhet de senaste åren.De kan nu få mer stöd och hjälp men även ekonomiskersättning för sitt lidande. Detta gäller enskilda individersom drabbats av fysisk, psykisk eller ekonomisk skada.Däremot kan grupper av samhällsmedborgare som drabbatsav skador till följd av ekonomiska, miljö- eller andra brottinte få den hjälp eller ersättning som de borde få, främst pågrund av att det inte går att föra grupptalan i domstol.Vi förväntar oss att regeringen, när den lägger förslag tillny ärendelag, inför regler som ger möjligheter till att föragrupptalan.Att känna trygghet är en viktig livskvalitet. Debrottsofferundersökningar som görs , visar attmänniskors rädsla för att bli utsatta för brott inte står iproportion till de faktiska riskerna. Det anmälda våldet harökat kraftigt under , men det faktiskavåldet har däremot inte ökat i motsvarande grad.Våldsbrotten utgörs till av gatuvåld, främst istorstäderna och då till övervägande delen av våld mellanunga män i anslutning till nöjeslokaler. avvåldet sker i lägenheter och är till största delen våld motkvinnor. Resterande av våldsbrotten sker främst påarbetsplatserna.De undersökningar som har gjorts visar även att de som ärmest rädda för att utsättas för brott är de som löper minstrisk. Motsvarande undersökningar i våra grannländer visaratt det i råder minst samstämmighet mellan rädslaoch risker.Detta visar att allmänheten i inte har en riktig bildav brottslighetens omfattning och risken för att utsättas förbrott. Troligen har massmedia en stor del i detta bl.a. genomsina utdragna skildringar av otypiska händelser.Men även politiska partier och enskilda politiker harmedverkat till att skapa denna bild. Det är politikers ansvaratt värna om människors livskvalitet, och därför är detmycket allvarligt om politiska beslut fattas utifrån en felaktigbild.Sverige var länge ett föregångsland i sin strävan att skapaen humanistisk kriminalvård och för att söka alternativ tillfrihetsberövanden. Samhällstjänst och kontraktsvård är dealternativ som har införts och försök har inletts medelektronisk övervakning kopplad till frivårdsinsatser, menarbetet med att ta fram även andra alternativ måsteintensifieras. Vi föreslår därför att frivården tillförsytterligare utöver regeringens förslag.En ny och växande grupp inom kriminalvården är depsykiskt sjuka. Detta är konsekvensen av den lagändring sombeslutades om en striktare definition avbegreppet psykisk störning. Att antalet psykiskt störda somblir föremål för kriminalvård ökat är också till viss del ettresultat av den ofullständiga reform som avvecklingen avinstitutioner för psykiskt sjuka inneburit. Samhället har integett dessa människor förutsättningar att klara ett värdigt livute i samhället.Att antalet psykiskt störda på fängelserna ökar innebär enstörre påfrestning på kriminalvården både vad gällerutbildning av personal och utveckling av vård ochbehandling. Det innebär också större påfrestning på övrigaintagna. Utvecklingen går mot att man ska ha särskildastödavdelningar med personal med mentalskötarutbildning.Vänsterpartiet anser att detta är en felaktig utveckling.Psykiskt störda och sjuka ska inte dömas till fängelsestraffutan ska ha vård på de institutioner som är uppbyggda fördet ändamålet.Genom den statistik som finns över brottsutvecklingen kanman se att av våldsbrotten utförs av personer iåldrarna 18--; trots det ökar antalet ungdomar under 18år som döms till fängelsestraff. Unga lagöverträdare bör tasom hand av på ett professionellt sätt.Vi har mycket bred kunskap baserad på vetenskapligforskning om de bakomliggande faktorerna till ungaskriminalitet. Trots dessa kunskaper finns nästan inte denbrottsförebyggande aspekten med över huvud taget när manplanerar och diskuterar barnomsorg, skola, fritidsverksamhetoch familjepolitik.Samhällets kostnader för ungdomars kriminalitet blir somstörst om man inte kan bryta en ogynnsam utveckling, ochur samhällsekonomiskt och humanistiskt perspektiv är det enförlust om man inte väger in dessa aspekter vid politiskabeslut.När det gäller misstanke om brott, avvisning avasylsökande eller i samband med transport tillbehandlingshem sätts även barn i polisarrest ochhäkten. Någon tillgänglig statistik över hur många som totaltdrabbas av frihetsberövande finns inte. 1985 anhölls 1 100personer , dvs. av samtliga anhållna det året,och man kan befara att allt fler i denna åldersgrupp kommeratt dömas till fängelse. En anpassning av svensk lagstiftningtill internationella överenskommelser som barnkonventionenkrävs.Den mesta dolda brottsligheten är våldet mot kvinnor. Detanmälda våldet har ökat kraftigt, ökningen anses bero på dendebatt och upplysning som finns om kvinnomisshandel.I genomsnitt misshandlas 39 kvinnor , men det finnsett stort mörkertal. Enligt kriminologen det verkliga antalet misshandelstillfällen vara så stortsom 300 000 per år.Om det antagandet stämmer så skulle det innebära enmisshandel . Nästan var tredje ensamståendesmåbarnsmamma har utsatts för våld,oftast i det egna hemmet. Den statistikuppgiften ger enuppfattning om svårigheten att skydda kvinnor från våld. Ettökat samarbete måste till mellan myndigheter inomrättsväsende, socialtjänst, hälso- och sjukvården samtfrivilligorganisationer som kvinno- och brottsofferjourer.Ett av de stora problemen är synen på denna typ av brottmot kvinnor. Ofta anses kvinnomisshandel, våldtäkt ochsexuella trakasserier som ett relationsproblem mellan tvåenskilda parter. I realiteten handlar det om strukturellaproblem i samhället vad gäller maktförhållande ochmaktutövning, kvinnors möjligheter och rättigheter att levapå lika villkor som män.Kvinnor framställs som förbrukningsvaror i pornografisklitteratur och filmer, och även i vissa delar av reklamen.Detta påverkar synen på kvinnan på ett förödande sätt.Därför måste alla olika vägar prövas för att begränsapornografiutbudet.Vänsterpartiet ser fram emot kvinnokommissionens ochprostitutionsutredningens förslag på samlade åtgärder motkvinnovåldet och bekämpandet av prostitution.En annan stor grupp som löper stor risk att utsättas för brottmen som även själv begår brott är missbrukare. Sambandetmellan alkohol och våld är väl belagt liksom narkotikansbrottsalstrande effekter. Men detta gäller inte baramissbrukare utan även så kallade vanliga brukare av alkohol.I undersökningar av våldsbrott rapporteras ofta attgärningsmannen och en stor del av offren varitalkoholpåverkade vid brottstillfället. Många våldsbrottbegås efter alkoholkonsumtion, men det bör i dettasammanhang även påpekas att den överväldigande delen avalkoholkonsumtionen inte resulterar i brott. Vi har i särskildamotioner tagit upp alkohol- och narkotikapolitiken.Bekämpningen av narkotika har varit ettprioriterat område inom kriminalpolitiken och stora resurserhar satts in. Polisen har fått ökat antal tjänsterför narkotikabekämpning. I samband med EU-inträde är det oerhört viktigt att noga följa utvecklingen inomnarkotikaområdet på alla nivåer eftersom man kan befara ettökat inflöde av narkotika till Sverige.Kampen mot narkotika har lett till en uppluckring av denrättsstatliga principen. Narkotikabrotten är värda avsky, menstraffmätningen vid narkotikabrott har blivit en symbolfrågasom inte har med en genomtänkt kriminalpolitik att göra.Narkotikabrotten döms efter tabeller där 100 gr. ger ,250 gr. o.s.v. Så mäter man ju exempelvis inte ut straffvid rån. vill verka för en mer enhetligdrogpolitik där även alkoholen som orsak ibrottssammanhang beaktas, vilket vi utvecklar i en särskildalkoholpolitisk motion.Sexualbrott mot barnDenna typ av brott hade tidigare stora mörkertal, men desenaste åren har det skett en stor förändring. har antaletanmälda brott ökat kraftigt. Men lagstiftning och kunskapenhos dem som ska handlägga brotten har inte anpassats tilldenna utveckling i samma utsträckning. fattadenyligen beslut om att stärka barns skydd när det gäller desexuella övergreppen och också straffen. gäller det attfortsätta att se över lagstiftningen på detta område. Detta inteminst med tanke på en del mycket uppmärksammade ochomdiskuterade domar som utdömts de senaste åren.Vi ser mycket positivt på den kommitté som har tillsatts attutreda på vilket sätt och med vilka medel barnpornografi bästkan bekämpas. Även rikspolisens uppdrag inom dettaområde är positivt och betydelsefullt.Häkten och polisarresterBeläggningen på landets häkten har ökat mycket kraftigtde och uppgår nu till . Orsaken står att finnai att antalet fängelsedömda som sitter kvar i häktet i avvaktanpå anstaltsplacering har ökat. Detta förhållande kan inteaccepteras. Det är också angeläget att få ner de orimligt långahäktestiderna. Detta bör kunna ske genom ökat samarbetemellan berörda myndigheter.En stor ökning har också skett av antalet förvarstagnaenligt utlänningslagen. Antalet var högre budgetåret1993/94 än . anser att de förvarstagnainte skall förvaras i häkten i avvaktan på utvisning och kräverdärför särskild lagstiftning som förhindrar ett sådantförfarande.UtlandstransporterAntalet personer som skall avvisas och utvisas ur landetberäknas minska något under kommande budgetår, men detär fortfarande ett stort antal som kommer att verkställas tillmycket höga kostnader. De höga kostnaderna beror på denförda flyktingpolitiken med utgifter för specialchartrade planoch sjukvårdspersonal vid avvisningar. Bristandesamarbetsvilja från myndigheternas sida för den som skallavvisas medför att alltid minst två personer eskorterar denavvisade till hemlandet. Försök att avvisa folk till fornaJugoslavien där man redan på förhand fått information omatt den avvisade inte kommer att släppas in i landet ärexempel på bristande samordning och planering. Vi är ocksåövertygade om att med en bättre planering och samordningkan kostnaderna minskas.Vänsterpartiet föreslår därför att anslaget under E 3.Utlandstransporter minskas med . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ändrad inriktning avkriminalvården,2. att till för budgetåret1995/96 anslår mindre än vad regeringen föreslagit enligt vad imotionen anförts om överföring av kriminologisk forskningtill universiteten,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrad inriktning avBrottsförebyggande rådets verksamhet,4. att hos regeringen begär förslag tillmöjligheten av grupptalan enligt vad i motionen anförts omgrupper av samhällsmedborgares möjlighet att föra engemensam process,5. att till Kriminalvården för /96anslår mindre än vad regeringen föreslår enligt vad imotionen anförts om att minska antalet fängelseplatser,6. att hos regeringen begär att frivårdensverksamhet med alternativa behandlingsformer skallprioriteras enligt vad i motionen anförts om att dit överföramer pengar av anslaget till kriminalvården,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av lagstiftningen närdet gäller sexbrott,8. att hos regeringen begär förslag till ändraderegler när det gäller flyktingars förvarstagande enligt vad imotionen anförts om det felaktiga i att de sätts i häkte iväntan på avvisningsbeslut,9. att till Utlandstransporter för budgetåret1995/96 anslår mindre än vad regeringen föreslagit enligt vad imotionen anförts om brister i planering och samordning avresorna.