mot · GI02Jo688 · 1995-01-25 00:00:00 — BakgrundKonsumtionssamhället kännetecknas av att en varaproduceras, konsumeras och destrueras. Trots stolta ord frånmånga håll så har kretsloppen inte slutits, utan endast iundantagsfall -- som papper och glas -- återvinns elleråteranvänds produkter. Avfallsbergen ökar fortfarande, trotsatt kretslopps-propositionens producentansvar nu stegvisinförs. Produktionen av avfall innebär ett enormtresursslöseri både när det gäller energianvändning ochförbrukning av naturresurser. En stor del av avfallet ärdessutom farligt för miljö och hälsa. Stora delar av detmiljöfarliga avfallet har vi ingen kontroll på överhuvudtaget.De väldiga volymerna som ska tas om hand vid deponeringär ett annat problem.2. Låt förorenaren betalaFör att komma till rätta med avfallsproblemen är det viktigtatt internalisera miljökostnaderna, så att förorenaren betalar.Principen är allmänt accepterad tillbaks, ochgår vanligen under benämningen Polluter Pays Principle(PPP). Bland annat har EU antagit principen som enutgångspunkt för sitt miljöarbete, och på Rio-konferensenrådde närmast konsensus kring principen. Det konkretainförandet av förorenaransvar har dock låtit vänta på sig. Tillviss del sker det genom producentansvaret, där producentenav till exempel däck eller batterier ansvarar föromhändertagandet den dag produkten är uttjänad.Producentansvaret gäller dock endast vissa varor, och kravenpå återvinning är lågt satta.För att internalisera miljöeffekterna så att den somförorenar miljön själv betalar kostnaden, måste miljöavgifteroch -skatter användas i mycket större utsträckning än idag.Miljöskatter och -avgifter är också ett ''sundare'' sätt för statoch kommun att få inkomster än skatter på arbete, dåmiljöskatter leder till minskad miljöförstöring, vilket ärönskvärt, medan skatter på arbete leder till färre arbeten,vilket inte är önskvärt.Vi föreslår miljöskatter eller miljöavgifter för ett antalhälso- och miljöfarliga kemikalier. De farligaste av dem skallnaturligtvis förbjudas, men fram tillförbudets ikraftträdande är en miljö- avgift en verksam vägatt minska användningen. Generella dispenser skall inte gesför några miljömotiverade förbud, då dispensernakonserverar en miljöfarlig verksamhet. Dispenser måste istället mycket restriktivt bedömas från fall till fall, medutgångspunkt att dispens inte skall ges innan ett verkligt ochför samhället mycket viktigt behov är dokumenterat.2. Minska avfallsmängderna!Fortfarande saknas förslag till en nationell plan för attminska produktionen av avfall. I kravet på upprättande avkommunala avfallsplaner ingår inga krav påavfallsreduktion. Kommunerna har inte heller fått sådanabefogenheter att de effektivt kan minska avfallsmängderna ikommunerna.Ett viktigt led i detta är att ändra den kommunalasjälvkostnadsprincipen, så att kommunerna får bättremöjligheter att ta ut miljörelaterade avgifter. Dettautvecklar vi närmare i separat motion (1994/95:K320).Riksdagen bör besluta att produktionen av avfall skahalveras och att får i uppdrag attarbeta fram en konkret handlingsplan för att klara denmålsättningen. Målet gäller såväl industri- somhushållsavfall.4. Miljöfarligt avfallI produceras över miljöfarligtavfall, och mängden har ökat . Oljeavfall ochavfall innehållande tungmetaller står för drygt tvåtredjedelar. Avfallet kommer främst från industrin, menockså från bygg- och rivningsverksamhet,bilvårdsanläggningar, samt en mindre del från hushållen.Särskilda åtgärder måste till gällande miljöfarligt avfall.Kunskapen om hur mycket miljöfarligt avfall som finns ilandet är dålig. Mängderna miljöfarligt avfall att omhändertaberäknas dessutom öka . Naturvårds-verketbör ges i uppdrag att utarbeta ett konkret förslag medåtgärder för att minska produktionen av miljöfarligt avfallmed under en tioårsperiod.Baselkonventionen reglerar kontroll avgränsöverskridande transporter och slutligtomhändertagande av farligt avfall. bör varapådrivande i detta arbete, och arbeta för att EU framöverföljer avtalet, som man skrivit under. EU tillåter idagavfallstransporter och -försäljning till tredje världen, i klarstrid med konventionen.5. Utvidga producentansvaretDe som tillverkar varor måste ta ett större ansvar för vadsom händer med varorna under hela deras livscykel.Ansvaret kan inte inskränkas till endast tillverkningen --även de miljöproblem de orsakar under t.ex. användning ochavfallshantering måste minimeras genom att välja rättmaterial och metoder. Vid tillståndsprövning av industriersom tillverkar varor måste hänsyn tas till hela livscykeln. Viföreslår att krav i tillämpliga fall ställs på tillverkarna attupprätta livscykelspecifikationer för de varor och produkterde tillverkar. I dessa ska redovisas vilka miljöeffekter varanorsakar under sin livscykel och i vilken utsträckning den kanåteranvändas eller återvinnas, samt på vilket sätt detta sker.Livscykelspecifikationen ska utgöra ett underlag för att ställakrav på varuproduktionen.De som bedriver tillståndspliktig miljöfarlig verksamhetdär material hanteras ska åläggas att upprättamaterialbalanser . I materialbalanserna ska redovisasvad som köps in till företaget, vilka mängder av olika ämnenoch vad som släpps ut till luft, vatten eller genomfabriksportarna. En bättre kontroll över materialflödenakommer att göra det lättare att komma åt miljöproblemen.Materialbalanserna kan också användas för att ställa krav påreduktion av de avfallsmängder som produceras.Producentansvaret bör utvidgas bland annat till att gällabyggavfall och andra typer av industriavfall.En obligatorisk miljövarudeklaration (MVD) bör införasför varor för att underlätta för användare att välja rättprodukter och för att informera om hur varorna bör hanteras.SOU 94:114 föreslår införandet av MVD, obligatoriskt från1 , ett förslag som vi stödjer. I enmiljövarudeklaration bör ingå en förteckning över allamiljörelevanta ämnen som varan innehåller och som haranvänts vid dess tillverkning, information om energiåtgångvid tillverkningen, hur varan ska hanteras och huravfallshanteringen är tänkt att fungera.Miljövarudeklarationen ska finnas på alla varor ochprodukter och ersätter alltså inte miljömärkning av typSvanen eller Bra Miljöval.6. Sopor ska kosta!I åtskilliga EU-länder, bl a , , ,och har olika former av avfallsskattinförts. Den franska avgiften är minst ambitiös, 20FF per ton deponerat avfall, medan har upp till2050 BEF per ton deponerat avfall, och upp till 1025BEF per ton avfall för förbränning. Avgiftens storlek berorpå avfallets farlighet. Den danska avgiften är 195Dkr för deponerat respektive 160 Dkr för förbränt avfall.Avgiften höjs till 285 Dkr per ton avfall till deponering, ochdifferentieringen gentemot förbränningen kommer därefteratt ytterligare öka.Det i införda producentansvaret bör kompletterasmed en avfalls-skatt, på samma sätt som skett i (som har producentansvar genom Grüne Punkt).Producentansvaret ger ingen stimulans till de inblandade attöverträffa fastställda mål, utan uppmanar tvärtom att läggainsamlingsnivån så lågt som möjligt av ekonomiska skäl.Avfallstaxan är också fördelaktig ur aspekten att alltförlångtgående detaljstyrning inom ramen för producent-ansvaret inte blir nödvändig.Utredningen ''Avfallsfri framtid'' (SOU 94:114) föreslåren indexreglerad skatt om 0,av aktuellt basbelopp per tonavfall, vilket betyder . Skatt på avfall som gårfrån avfallsförbränningsanläggning till deponering föreslåsvara 2,av aktuellt basbelopp per ton avfall. Utredningenundantar torrt gråberg och anrikningssand från gruvindustrinfrån lagförslaget. Vi ställer oss bakom utredningens förslagtill avfallsskatt, som vi anser kan införas från 1 januari 1996.Socialdemokraterna föreslår i partimotion 1992/93:Jo630(m fl) att bygg- och industriavfall ska beläggas med enavfallstaxa om per ton. Därav borde följa att vårt ochAvfallsskatteutredningens förslag till avfallstaxa utanproblem kan antas. Lagtexter finns utarbetade avutredningen.7. Differentierade soptaxorHushållen bör få ekonomiska incitament att minska sinamängder av avfall för omhändertagande. Detta kan skegenom differentierade soptaxor för hushållen, vilket använtsmycket i andra länder med det entydiga resultatet attsopmängderna minskat. Svenska erfarenheter avdifferentierade soptaxor för industriavfall visar sammatendens, medan hushållens sopor endast i liten utsträckningtaxedifferentierats. är ett exempel på en kommunsom infört en viktbaserad soptaxa med goda resultat.Kommunerna bör få bättre möjligheter att differentierasoptaxorna, vilket förutsätter en ändring i den kommunalasjälvkostnadsprincipen (se mp 1994/95:K320). Vidare börregeringen skyndsamt i samråd med kommunerna diksuteraen plan för när samtliga kommuner skall ha införten differentierad sopavgift. Målet, enligtAvfallsskatteutredningen, skall vara att samtliga kommunerinfört differentierade taxor , samt att ett genomsnittligt hushåll inte harmer än av avfallstaxan i fast avgift.8. Underlätta och ställ krav på källsortering!Praktiskt taget alla kommuner har de senaste årenstartat någon form av källsortering. I de flesta fall rör det sigdock endast om glas och papper, samt särskilt miljöfarligtavfall. hade endast ett tjugotal kommunermera långtgående system för källsortering.Källsortering av sopor både i hushållen och i företagen kanminska både resursslöseri och miljöproblem. Medlångtgående källsortering, krav på att ta hänsyn tillavfallshanteringen redan i produktionen och komposteringoch/eller biogasframställning av den organiska fraktionenminskar avfallsmängderna mycket kraftigt ochsopförbränning blir obehövlig. De organiska resterna kansedan återföras till jordbruket, medan biogasen frånkomposteringen exempelvis kan driva kollektivtrafiken.Riksdagen bör mer än vad som sker stimulerakällsortering av hushållsavfallet i kommunerna. Krav påkällsortering i kommunerna bör skrivas in irenhållningslagen, och begreppet måste definieras bättre. del av den källsortering som kommunen harsvarat för omöjliggörs nu av producentansvaret. För glas ochför returpapper har kommunen inte längre ansvar förinsamlandet och får inte heller finansiera insamling viarenhållningstaxan. En engagerad miljöpolitikerhar förlorat möjligheterna att påverka vad som sker och enfråga som borde vara och nära har lyfts bort frånkommunal nivå av . Avståndet mellan människaoch beslut har ökat. Producentansvaret med den utformningdet har fått har satt effektiva käppar i hjulet för en utvecklingsom var på gång och engagerade många i kommunerna.I har kommunen tröttnat och slutar medglasåtervinning 94/95. Skälet är att manerbjudits endast hälften av den verkliga kostnaden förglasåtervinningen av SGÅ. Eftersom man inte längre får taut resten på hushållstaxan måste man äska pengar ur denvanliga kommunkassan och konkurrera med barnomsorg,skola och annat som också är viktigt. Detta pekar med stortydlighet på att producentansvaret slår fel och bör ersättasmed en producentavgift, till kommunen. Detta utvecklar vinärmare i särskild motion (1994/95:Jo656).Källsortering i hemmen kan försvåras av utrymmesbristoch andra praktiska skäl. Vi anser att byggnormen ska sesöver så att krav finns om att källsortering ska underlättas vidnybyggnad av alla typer av bostäder. Kravet ska också gällaexempelvis byggnation av skolor och servicehem.9. Avveckla sopförbränningenVi föreslår att sopförbränningen ska vara helt avveckladsenast . Sopförbränning är miljöfarlig ochnya gifter som inte finns i avfallet kan bildas vidförbränningen. Rökgasrening minskar utsläppen till luftkraftigt, men de miljöfarliga ämnena finns kvar i kondensatetsom måste deponeras tillsammans med askan. När vi talarom sopförbränning menar vi givetvis förbränning av avfallsom inte är kraftigt sorterat och inte t.ex. förbränning avöverblivet virke från byggen. Den typen av förbränning ochliknande betraktar vi som användning av biobränslen ochinte som sopförbränning.10. Ställ miljökrav på soptipparnaIngen vet hur många soptippar det finns i . En siffraär 450, men det kan mycket väl vara det dubbla. De flesta avsoptipparna är gamla, från då miljöhänsyn var ett i detnärmaste okänt begrepp. Dessa soptippar är ofta olämpligtplacerade, med lakvatten rätt ut i grundvattnet, läckage avtungmetaller till odlingsmark eller liknande. En mycket stordel av tipparna bör stängas snarast.Vi föreslår för avfallsdeponier att deponin bör varainhägnad, att den bör ha en våg för avfallsvägning ochmöjliggörande av viktbaserad taxa, att den bör ha kompaktorför att pressa samman avfallet och därmed minska denfysiska volymen. Vidare bör deponin ha lakvattenskontrollför att möjliggöra kontinuerlig kontroll av vad som läcker ut,deponigaskontroll för att möjlig-göra kontinuerlig kontrollav gasavgivningen, och underlätta utnyttjande av gasen samtgrundvattenkontroll för att möjliggöra ett snabbt ingripandevid förorening. På den administrativa sidan bör deponin varabemannad, samt ha en kontinuerlig avsättning föravslutningskostnader -- dvs kostnaderna för att stängadeponin, med övertäckning och fortsatt kontroll av lakvattenoch grundvatten efter stängningen.Vidare vill vi uppdra åt att miljöinventeralandets soptippar och avfallsdeponier, och därefter kommamed en plan för vilka som skall läggas ner respektivebehållas.11. Pant och skatt på förpackningarEn stor del av hushållssoporna är förpackningar av olikaslag. Användningen av retursystem för förpackningar börutökas kraftigt. finns retursystem för förpackningarnästan enbart när det gäller drycker. Det infördaproducentansvaret för förpackningar lämnar mycket övrigtatt önska. De nationella insamlingsmålen måstekompletteras med regionala insamlingsmål och en lägstainsamlingsnivå på nivå. Detta för att undvika attproducenterna når insamlingsmålen utan att alls bry sig omden mer kostnadskrävande insamlingen iglesbygdskommuner. Våra åsikter om producentansvaretfördjupas i särskild motion (1994/95:Jo656).Retursystem för andra glasförpackningar än flaskor fördrycker skulle kunna utvecklas och fungera på liknande sättt ex genom att införa standardiserade system för glasburkar.Detta kan också uppnås genom att ändra producentansvaretså att återvinning av glas byts ut mot återanvändning.En särskild förpackningsskatt bör utredas för att minskaavfallsmängderna. I tyska har en särskild skatt på''onödiga engångsförpackningar'' införts, vilket kan vara enframkomlig väg. Denna förpackningsskatt har medframgång kombinerats med producentansvaret i GrnePunkt/, och på samma sätt kan det svenskaproducentansvaret kombineras med förpackningsavgifter.Dagens producentansvar stimulerar inte till ett minskatanvändande av förpackningar, vilket vi ser som ett huvudmåloch vilket stimuleras av en förpackningsavgift.Regeringen bör återkomma till med ett förslagtill skatt på förpackningar som kan införas den 1 januari1997. Särskilt miljöfarliga plastsorter bör förbjudas, ochåtervinning av förpackningarna stimuleras på annat sätt. Men hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett ökat användande avmiljöavgifter och miljöskatter,12. att som sin mening ger regeringen till kännaatt målsättningen skall vara att minska produktionen avavfall med 50 viktprocent ,3. att begär att regeringen uppdrar åtNaturvårdsverket att arbeta fram en konkret plan förreduktion av avfallsmängden med 50 viktprocent,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt målsättningen skall vara att minska produktionen avmiljöfarligt avfall gällande den vägda miljörisken,5. att begär att regeringen uppdrar åtNaturvårdsverket att arbeta fram en konkret plan för attminska produktionen av miljöfarligt avfall gällande den vägda miljörisken,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbete iBaselkonventionen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprättande avlivscykelspecifikationer,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprättande av materialbalanser,9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt materialbalanser, som företagen upprättar, skall ligga tillgrund för krav på avfallsreduktion,10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt krav på miljövarudeklaration skall ställas i enlighet medvad i motionen anförts,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen om avfallsskatt,112. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av den kommunalasjälvkostnadsprincipen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införandet av differentierade taxori kommunerna,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om genomförandet av långtgåendekällsortering i kommunerna,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av (PBL) för att underlätta källsortering,316. att beslutar att förbjuda all sopförbränningfrån den 1januari 1999,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regelverk för avfallsdeponier,18. att begär att regeringen uppdrar åtNaturvårdsverket att miljöinventera landets soptippar ochavfallsdeponier och därefter kommer med en plan för vilkasom skall läggas ner respektive behållas,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om komplettering avproducentansvaret med regionala insamlingsmål,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om komplettering avproducentansvaret med lägsta insamlingsnivåer påkommunal nivå,21. att hos regeringen begär förslag till skatt påförpackningar som kan införas den 1januari 1997 i enlighet med vad som anförts imotionen.1