ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02A241 · 1995-01-25 00:00:00 — De s.k. personalkooperativen, alltså när personal tar överdriften av en offentlig verksamhet, är en relativt nyföreteelse. För kommuner och landsting blirkooperativiseringen detsamma som att lägga utverksamheten på entreprenad.Inom arbetsrätten utgår man från ettanställningsförhållande mellan två parter, arbetsgivare ocharbetstagare. Vid arbetslöshet är det varje A-kassa sombedömer om sökanden uppfyller kraven för ersättning.Arbetsmarknadsstyrelsen menar att den som har ettavgörande inflytande på verksamheten räknas somföretagare/arbetsgivare och är då inte berättigad tillersättning. Avgörande inflytande anses den ha som ärfirmatecknare och styrelsemedlem.Många personalkooperativ är angelägna om att samtligaanställda skall vara delägare i företaget för engagemangetoch samhörighetskänslans skull. Angeläget är också att detbara är de anställda som skall kunna bli delägare. Formelltsett har alltså oftast ingen eller alla ett avgörande inflytandepå verksamheten.Detta har ställt till problem för personalkooperativen varsmedlemmar/delägare riskerar att alla bli betraktade somatt ha ett avgörande inflytande på verksamheten och därmedgå miste om ersättning från arbetslöshetskassa.I flera personalkooperativ tvingas man nu manipulera medposterna för firmatecknare och styrelsemedlemmar i ställetför att låta dessa uppdrag gå till den som är mest lämplig avmedlemmarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn avarbetslöshetsförsäkringen i syfte att undanröja de negativakonsekvenserna för medlemmar i personalkooperativ.
mot · GI02A242 · 1995-01-25 00:00:00 — I regeringens proposition 1994/95:100 föreslås att detinförs en minimiålder på för att uppbära ersättning frånarbetslöshetskassan. Förslaget är enligt propositionen ett ledi ansträngningarna att sänka utgifterna i statens budget menockså ett led i strävan att motverka så att ungdomar inte blirbidragsberoende.De i propositionen angivna skälen är vällovliga. Statensutgifter måste minska för att uthålligt klaravälfärdssamhället, och risken för att ungdomar hamnar ibidragsberoende är betydande med dagensarbetsmarknadssituation.Men det är angeläget att de besparingar sommåste ske genomförs på ett sådant sätt att inte andra negativakonsekvenser blir följden. Därför bör förslaget om enåldersgräns i arbetslöshetsförsäkringen inte genomföras nu.Regeringen bör i ett kommande utredningsarbete belysakonsekvenserna av en sådan åldersgräns och först därefter,om regeringen så finner lämpligt, återkomma till riksdagen.Det behov av kompletterande finansiering som kan bliföljden av att inte nu införa 20-årsgränsen, kan åstadkommasgenom effektiva platsförmedlingar och bättre målinriktningav den särskilt upphandlade arbetsmarknadsutbildningen.De närmare argumenten och förslagen kring detta lämnas ien särskild motion, 1994/95:A229. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åldersgräns i arbetslöshetsersättningen.
mot · GI02A243 · 1995-01-25 00:00:00 — Frågan om rätten till arbetslöshetsersättning vidarbetslöshet från deltidsanställning för dem som kombineraranställningen med verksamhet i eget företag behandlades iarbetsmarknadsutskottet (1992/93:AU20) i maj 1993.Utskottet konstaterar:Enligt vad som redovisas i AMS regelbok förarbetslöshetskassor om uppkommen praxis har som riktlinjergällt att anställningen skall ha omfattat minst ochverksamheten i företaget högst per vecka.Utskottet kan konstatera att lagen inte innebär att ettdelägarskap i ett bolag i sig inte är diskvalificerande för rätttill arbetslöshetsersättning från en anställning, och dettaoavsett om anställningen avsett heltid eller deltid. Detavgörande för rätten till ersättning är att verksamheten iföretaget är begränsad, att den inte utökas i samband medarbetslösheten och att den inte hindrar personen från att sökaoch anta arbete.Vid en jämförelse mellan deltids- och heltidsanställda kandet konstateras att en heltidsanställd, med stöd av reglernaom bisyssla, får ersättning vid arbetslöshet i anställningenoavsett antalet arbetstimmar i företaget.Det är oacceptabelt att deltidsanställda inte tillåtskomplettera anställningen ens upp till normal veckoarbetstidsamtidigt som bisysslereglerna medger heltidsanställda attteoretiskt ha obegränsad verksamhet utöver anställningen.Det är inte ovanligt att man kompletterar t ex ett lantbrukmed deltidsanställning utanför företaget. Det är oftanödvändigt för att få en tillräcklig inkomstnivå. Viduppsägning från anställningen har man helt nekatsarbetslöshetsersättning med hänvisning till arbetsinsatsen iföretaget. Det bör poängteras att framförallt kvinnor drabbasav regler som missgynnar deltidsarbete i förhållande tillheltidsarbete.Begränsningen för deltidsanställda iföretaget bör höjas förslagsvis per ianställningen arbetsfri dag och att dagar med anställningtillåts kompletteras . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätten till arbetslöshetsersättning fördem som kombinerar anställning med verksamhet i egetföretag.
mot · GI02A246 · 1995-01-25 00:00:00 — Arbetsmarknadspolitiken har, med fler arbetslösa män änkvinnor, handlat om de akuta sysselsättningsfrågorna. Närnu högkonjunkturen är på väg är det att, förutom dedagsaktuella problemen, också börja en diskussion omframtidens sysselsättning, och framför allt om kvinnornasframtida arbetsmarknad.Kvinnorna i är, tack vare sin starka ställning påarbetsmarknaden och vårt välfärdssystem, mycket friare änkvinnor på många andra håll i världen. Vi har medvetetsträvat efter jämställdhet och att kunna kombinera arbete ochfamilj. Egen inkomst ger självförtroende och minskarberoendet av att ''bli försörjd'', dvs. större självständighet.Detta har gjort att kvinnor nu deltar i arbetslivet i nästan likahög grad som männen.Den gemensamma sektorn har stor betydelse för kvinnorsmöjlighet till förvärvsarbete. Dels därför att den underlättarför kvinnor och män att arbeta, dels för att den ger mångakvinnor arbete. Den gemensamma sektorn vill visocialdemokrater värna om för att vård, omsorg ochutbildning skall garantera en bra nivå för alla medborgare.Dock har rationaliseringar och dåliga stadsfinanser gjort attden gemensamma sektorn inte kan expandera mer. Kvinnorsoro för sina arbeten och vad som händer inom dengemensamma sektorn måste därför tas på allvar.Enligt regeringens beräkningar kommer ytterligare 24 000 jobb att försvinna . Till detta kommer de100 000 som redan försvunnit under den borgerligaregeringens tid.I är 7 500 kvinnor arbetslösa. Dessutom finns nästan 4 000 deltidsarbetslösa. Särskilt utsatta blir de kvinnor somkanske jobbat 20--inom t.ex. vården. Plötsligt står deutanför arbetsmarknaden, där den nya tidens arbete inteefterfrågar deras kompetens och kunnande.Arbetsmarknaden är tyvärr mycket uppdelad mellan mänoch kvinnor. Vi bör vara på vår vakt så att dessa kvinnor inteblir underbetalda i den privata tjänstesektorn.Kvinnors vanligaste yrken är barnskötare, förskollärare,redovisning, kontorsyrken, social omsorg, tandvårdsarbete,hälso- och sjukvård m.fl.Männens vanligaste yrken är säljare, ingenjör/tekniker,mekanisk-tekniskingenjör, last- och paketbilsförare, lant-och skogsbrukare, maskin- och motorreparatör, lager- ochförrådsarbetare, ingenjör/arkitekt, byggnadsträarbetare,verkstadsmekaniker, elmontör, byggnadsarbetare m.fl.Att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden är viktigtdels för att kvinnorna behövs i den privata sektorn, dels föratt främja en rättvisare lönesättning -- lika lön för lika arbete.Därför bör vi jobba aktivt med kvinnors lika rätt tillkompetensutveckling i sitt yrke, lika rätt till det goda arbetet,dvs. arbetsmiljön bör förändras så att också kvinnor kankomma bort från de monotona ofria arbetena.Vi bör också arbeta aktivt för kvinnors möjligheter tillutbildning, riktad vägledning på arbetsförmedlingarna för attkvinnor skall vilja och våga pröva på andra yrken än detraditionellt kvinnliga. Vi bör arbeta vidare för en högkvalitet inom vård, omsorg och utbildning i vårgemensamma sektor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvinnors rätt till arbete och utveckling.
mot · GI02A247 · 1995-01-25 00:00:00 — Rätt till tjänstledighet för vård av anhörig Många anhöriga till vårdbehövande gör en ovärderliginsats. Enligt en beräkning utförs av denverkliga vårdinsatsen i hemmen av anhöriga. Dennavårdinsats görs till största delen helt utan ekonomiskersättning.Det finns en stor vilja från anhöriga att hjälpa till i vården.Den insats som utgörs av anhöriga är i verkligheten enförutsättning för att den sjuke ska kunna vara hemma.Att få vårdas hemma, när man drabbats av svår och oftalångvarig sjukdom, är ett starkt önskemål för mångamänniskor. Den läkande miljö som hemmet utgör kanknappast ersättas av något. Det är oftast även ekonomisktfördelaktigt för kommunerna när vården kan ges i hemmetmed hjälp av kommunens vårdpersonal och eller anhöriga.Vårdbehovet är dock stort och kräver en betydandearbetsinsats under många timmar . Många sjukahar även svårt att vara ensamna . För attkänna trygghet behöver man någon hos sig.För dessa anhöriga blir arbetsbördan stor. Många harförvärvsarbete, ofta heltid, och då blir arbetstimmarnamånga. Därför anser jag att det ska finnas rätt tilltjänstledighet på hel- eller deltid för vård av anhörig. Detskulle även ge en ''erkännande'' effekt om man enligt laggavs rätt till tjänstledighet. Enligt mitt förslag bör rätten inteinnehålla krav om ersättning. Tjänstledigheten bör endastges , exempelvis 3 månader i tageteftersom man inte i förväg kan veta hur stort vårdbehovetkommer att vara.Många vill kombinera yrkesarbete med vård av anhörig.Detta utav bland annat psykologiska skäl. Andra måste ävenav ekonomiska skäl ha en inkomst, även om denna kan varareducerad för en tid.Jag anser att närstående som vill delta i vården ska ha enmöjlighet att vara tjänstlediga på hel- eller deltid. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om förändringari lagstiftningen i syfte att ge närstående rätt till tjänstledighetför vård av anhörig, i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GI02A248 · 1995-01-25 00:00:00 — En efterlevande make/maka får efterlevandepension ävenom hon/han förvärvsarbetar eller uppbärarbetslöshetsersättning. När hon/han påbörjar en utbildningsom berättigar till utbildningsbidrag, samordnasutbildningsbidraget och efterlevandepensionen.Det innebär att den ekonomiska situationen för denenskilde försämras om personen påbörjar en utbildning.Tillämpningen bör vara så att de ekonomiskaförutsättningarna och tryggheten är desamma när enefterlevande går en yrkesutbildning, som när man uppbärarbetslöshetsersättning.Med nuvarande tillämpning minskar motivationen attutbilda sig när de ekonomiska förutsättningarna är bättre omden efterlevande förhåller sig passiv i stället för att delta iaktiva åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att se över nuvarandelagstiftning gällande efterlevandepension ochutbildningsbidrag med utgångspunkt från den enskildes ochsamhällets perspektiv.
mot · GI02A251 · 1995-01-25 00:00:00 — Inflytande för arbetsmarknadens parter i regionala samhällsorgan lämnade () av strategiska och ideologiskaskäl en rad samhällsorgan. Den borgerliga regeringen följdesedan upp med att utesluta arbetsmarknadens parter isamhällsorganen. I vissa fick de rådgivande funktion, direktutsedda av cheferna i berörda organ, på bestämd ellerobestämd tid.Detta skedde efter en längre lobbykampanj från SAF, varsudd var riktad mot att frånta i (LO) och andra arbetstagarorgan inflytande. SAF har underen strävat efter detta men känt luft under vingarnaförst med den tidigare borgerliga regeringen. De har lyckatsförsämra arbetsrätten och därmed LO:s styrka vidförhandlingsbordet. LO:s och de fackliga organisationernasinflytande på samhällsorganen har de lyckats ännu bättremed genom att utestänga facket från sammanträdesbordet.SAF:s målmedvetna kampanj kan följas enligtnedanstående:1. Land i olag SNS 1982 2. Makt och vanmakt SNS 1983 3. SNS 1984 4. Organisationsvälde SAF 1985 5. Flera konferenser om korporatism anordnades av SAF 6. Thunhammars brev till landets dåvarande statsministerom SAF:s tillbakadragande av sina representanter i styrelsenför statliga verk 7. Farväl till korporatismen! SAF 1991Vi delar inte SAF:s syn när det gäller arbetsmarknadensparters medverkan i samhällsorganen. Vi ser detta som ettled i den ''svenska modellen''. För oss är det naturligt attockså LO- och tjänstemannakollektivens kompetenstillvaratas. Huvudorganisationerna måste få återkomma somarbetsmarknadspart i beslutande form.Viktiga organ, där LO och exempelvis TCO ej ärrepresenterade, är: , ,, AMU, samt . De beslutsom fattas där har direkt betydelse för de fackligaorganisationernas medlemmar, arbetsmarknaden ocharbetsmiljön. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de fackliga organisationerna skallåterfå ledamotskap och beslutanderätt i de i motionennämnda samhällsorganen.
mot · GI02A252 · 1995-01-25 00:00:00 — Ungdomsintroduktionen för unga handikappade infördesungdomsintroduktion som en särskild åtgärd för ungdomarmellan 20 och . Parallellt med denna åtgärd finnsungdomspraktiken kvar för ungdomar framt.o.m. När ungdomspraktiken upphörförsvinner den åtgärd som varit mycket viktig för ungdomarmed funktionshinder och den åtgärd som för många harförhindrat ett inträde i sjukbidrags- ochsocialförsäkringssystemet.Även om kommunerna får ett mer uttalat ansvar förungdomar finns det skäl attArbetsmarknadsverkets särskilda insatser för ungahandikappade fortsätter som . Det är sedan flera åren väl organiserad verksamhet med goda resultat som bl.a.bygger på en samverkan med såväl skola och annankommunal verksamhet som andra rehabiliteringsaktörer.Inom ramen för denna skolsamverkan har under de senasteåren ca 350 ungdomar/år kunnat få ungdomspraktik i direktanslutning till avslutad skolgång.För att även fortsättningsvis kunna ge dessa ungdomarmöjligheter till ett fotfäste på arbetsmarknaden i stället förpension krävs att det finns arbetsmarknadspolitiska åtgärderi samma omfattning som . Det bör kunna ske inomramen för den nu införda ungdomsintroduktionen genom attutvidga målgruppen. De funktionshindrade ungdomar somredan omfattas av särskilda regler för förlängdungdomsintroduktion bör ges möjligheter att få denna åtgärdredan . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att målgruppen förungdomsintroduktionen ändras så att funktionshindradeungdomar som redan omfattas av särskilda regler omförlängd ungdomsintroduktion också ges möjlighet att fådenna åtgärd redan .
mot · GI02A254 · 1995-01-25 00:00:00 — upphörde det tidgare arbetsmiljöavtalet,som reglerade företagshälsovården.Den borgerliga regeringen tillsatte vid årsskiftet1991/1992 en utredare, generaldirektören förRiksförsäkringsverket , att se överföretagshälsovårdens organisation och finansiering. Den 1januari 1993 slopades det generella bidraget tillföretagshälsovården.Sedan 1993 finns inget centralt avtal förföretagshälsovården. Några enstaka , t.ex.Svenska Pappersindustriarbetareförbundet och , har tecknat avtal med sinmotpart. Rent allmänt bedöms dessa vara mycket svaga.Företagshälsovården har utvecklat sig påmycket olika sätt. Ett begränsat antal FHV-centraler harnumera en företagshälsovård som är acceptabel.Ett flertal företag köper nu olika tjänster i olika grad frånFHV-centralerna.Det finns de som köper tjänster från flera centraler, t.ex.läkare från en, skyddsingenjörer från en annan ochsjukgymnaster från en tredje. När så sker slås en av deviktigaste sakerna sönder, nämligen den sammanhållnaresursen.Framför allt påverkar ovanstående möjligheten till en aktivoch bra rehabilitering. Det blir nästan omöjligt förförsäkringskassan, och i förlängningen också den fackligaorganisationen, att medverka till en bra rehabilitering.Sverige ratificerade 1985 (nr 161) ochen rekommendation (nr 171) om företagshälsovården.Sverige är som land anmält för brott mot denna . Vi uppfyller inte de minimikrav som dennakonvention innebär. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning för lagstiftningbeträffande företagshälsovården.
mot · GI02A255 · 1995-01-25 00:00:00 — Företagare har med nu gällande regler svårt att fåersättning vid arbetslöshet. En företagare anses arbetslös ochdärmed berättigad till ersättning när hans personligaverksamhet i rörelsen upphört annat än tillfälligt. Tillskillnad från löntagare utgår ingen ersättning till företagarevid tillfällig arbetslöshet. För att vara berättigad ersättningmåste företagaren lägga ned sin rörelse och sälja samtligainventarier.Företagare bör få ersättning vid arbetslöshet på villkor somär likvärdiga med de som gäller för löntagare. Genom atttvinga företagare att, vid tillfällig arbetslöshet sälja allatillgångar, förhindras företagarens möjlighet att snabbtåterkomma i arbete som försäljningen ofta medfören betydande kapitalförstöring.I betänkandet SOU 1994:29 lades förslag om införande avett alternativt arbetslöshetsbegrepp för företagare. Förslagetsyftade till att ge företagare möjlighet till ersättning vidtillfällig arbetslöshet. Något beslut om införande avalternativregeln har ännu inte tagits.I arbetsmarknadsutskottets betänkande 1992/93:AU20 gesföljande utlåtande beträffande gällande lag: ''Något absolutkrav på att en företagare skall ha sålt fast egendom ochrörelsetillgångar för att beatraktas som arbetslös uppställsemellertid inte'' och ''Innebörden är således att det från falltill fall får prövas om den personliga verksamheten i rörelsenverkligen har upphört om företagaren inte har avyttratrörelsetillgångarna''. Någon ändring av praxis har dock ännuinte märkts.Mot bakgrund av det anförda anser motionärerna att lagenom arbetslöshetsförsäkring bör reformeras och attförsäkringsersättning bör utgå till företagare även underuppehåll i rörelsen som inte är av säsongskaraktär ellerårligen återkommande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om företagares rätt till ersättning vidarbetslöshet.
mot · GI02A257 · 1995-01-25 00:00:00 — 1994/95:100 föreslås att möjligheter att beviljaarbetsmarknadsutbildning utomlands skall upphöra.Under senare år har det framstått som allt mer angelägetatt via utbildning (både reguljär och arbetsmarknads) skapaökade marknadskontakter utomlands för små och medelstoraföretag. På pågår flera arbetsmarknadsutbildningarmed bland annat syftet att i utlandet skapa nyamarknadsmöjligheter för gotländska företag. (Europaskolangenom EDUCTUS och exportsäljarutbildning genomExportrådet).Med hänsyn till att vi är medlemmar i det som än mer angeläget att möjligheten att beviljaarbetsmarknadsutbildning utomlands kvarstår. Denarbetsmarknadspolitiska utredningen, som pågår, kangenom tilläggsdirektiv överväga behovet avarbetsmarknadsutbildning utomlands.Lönebidragen föreslås trappas ner för att fr.o.m. budgetåret1995/96 få lämnas med högst och fr.o.m. med högst . Man skulle uppnå en smidigare lösning, till sammakostnad, om den genomsnittliga bidragsnivån beslutadesligga på 90 resp . Om blir den högsta tillåtna nivån innebär det för denmarknad som omfattas av ideella organisationer (kultur,idrott m.m.) negativa effekter. De ideella organisationernabetyder mycket för samhället kan det vara svårt attundvika öppen arbetslöshet för alla de som är anställdamed lönebidrag inom ''Organisationssverige''. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsdirektiv till denarbetsmarknadspolitiska utredningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lönebidrag.
mot · GI02A260 · 1995-01-25 00:00:00 — Tilltron till arbetlöshetsförsäkringen kräver att förmånernaomfattas av alla försäkringstagare. Alla som bidrar skall harätt till ersättning.Riksdagens ambition har varit attutbetalda förmåner skall motsvaras av inbetalda avgifter,över konjunkturcykler. Försäkringar är försäkringar, ingabidrag, därför har arbetslöshetsförsäkringen lagts utanförstatsbudbeten.De regler som gäller för ersättning bör därförutformas så att försäkringen omfattar alla försäkringstagare.Allas rätt till ersättning är självklar. Det är en viktig principför att tilltron till försäkringen ska kunna upprätthållas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om principer för arbetslöshetsförsäkring.
mot · GI02A261 · 1995-01-25 00:00:00 — Kontorsadministrationen befinner sig i en strukturkris,som för dem som arbetar där är lika omskakande som fördem som arbetade på varven, när krisen kom där. Deförändringar som tekniken medför gör att de uppgifter somutförts av särskilda sekreterare, assistenter,löneadministratörer, bokföringskontorister etc. inte kommeratt efterfrågas i samma omfattning som . Närkonjunkturen vänder blir det inte några gamla sysslor fördem att återgå till.De strukturella förändringarna inom kontorsområdet ärden största förändringen i svenskt arbetsliv efteromstruktureringen av svensk varvsindustri. Storarationaliseringar pågår bl.a. inom det kommunala ochstatliga området samt bankerna.Kontorsbranschens kris är inte lika uppmärksammad sombyggbranschens. Ett skäl kan vara att det handlar omkvinnor. Ett annat skäl kan vara att yrkena är spridda på allabranscher och arbetsplatser, alla företag, förvaltningar,myndigheter och organisationer. Krisen syns inte lika tydligtnär neddragningar görs på ett stort antal arbetsplatser somnär en stor arbetsplats läggs ner.Till stor del beror utslagningen från arbetsplatsen ochsvårigheten att komma tillbaka på de nya kompetenskrav detförändrade arbetslivet ställer. Det behövs en omorienteringav yrkesinriktningen för de kontorsadministratörer somredan förlorat sitt arbete och övriga, som riskerar att göra det.De traditionella kontorsyrkena kommer inte att finnas kvar.I en undersökning av TCO besvarade 350 personalcheferfrågor om kontorsyrkets förändring. av dem räknarmed fortsatta minskningar kommande . Alla säger attdet är kompetens inom bl.a. data, ekonomi och språk sombehövs.Kontorsyrkesgruppen är stor och fördelad till allaarbetsplatser. Förändringarna kommer att fortsätta, medbestående konsekvenser för en mängd kvinnor. Det ärnödvändigt att särskilda insatser görs för att underlättaomorienteringen. En kontorsadministrativ varvspropositionbehövs.Regeringen bör ge i uppdrag attlägga fram förslag till innehåll och finansiering av ettåtgärdsprogram för kontorsadministratörers omorientering.Programmet skall ge möjligheter att förnya och bygga pågrundutbildning och att i praktiken prova på arbetsuppgifterinom nya områden. Stimulansåtgärder för arbetsgivare attsatsa på kompetensutveckling i dessa yrkesgrupper börockså ingå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett åtgärdsprogram förkontorsadministratörers omorientering.