mot · GI02U628 · 1995-01-25 00:00:00 — Brotten mot de mänskliga rättigheterna i är väldokumenterade och måste fördömas. Över en miljontibetaner beräknas ha mist livet sedan den kinesiskaockupationen av det självständiga åren 1949--50.Amnesty International, och visar isina rapporter att övergreppen fortsätter som tidigare.Förtrycket mot den tibetanska befolkningen har tagit de mestgrymma uttrycksformer. Tvångsarbete, tvångsaborter,obligatoriska steriliseringar och t.o.m. mord på nyföddaspädbarn har förekommit.Den kinesiska strategin har också riktat sig mot kultur,religion, språk och traditioner. förstördeskloster och beslagtogs kulturskatter i sådan omfattning attdet kan beskrivas som ett försök till kulturmord. Utan hänsyntill innevånarna har stora skogsområden skövlats ochkraftverksbyggen genomförts utan hänsyn till varkenlokalbefolkning eller till ekologiska konsekvenser.Det omfattande förtrycket mot den tibetanskabefolkningen och framför allt mot de oppositionellakrafterna har till stor del kunnat ske i tysthet. På initiativ avriksdagens har en delegation frånutrikesdepartementet genomfört en resa till och Tibetför att på ort och ställe informera sig om situationen iområdet. Liknande resor har också genomförts avrepresentanter från bl.a. , , ochNederländerna.Den svenska delegationens rapport från oktober 1994bekräftar bilden av att situationen i fortfarande ärmycket allvarlig. Sedan och större delen av hansregering tvingades gå i exil 1959 har man utarbetat endemokratisk konstitution. Den tillämpas bland de runt100 000 flyktingar som lever i . Visionen hos deoppositionella i landsflykt är att denna konstitution skall bligällande i ett framtida fritt Tibet.Enligt de kinesiska myndigheternas justitiebyrå i Tibetskulle förslag om utökad autonomi för Tibetendast vinna stöd hos av den tibetanska befolkningen omde fick chans att rösta om frågan. De officiella företrädarnahävdade vidare inför den svenska delegationen att avtibetanerna skulle stödja centralregeringen och socialismen.Yttrandefriheten i det tibetanska samhället är så gott somobefintlig. Medborgarna har rätt att demonstrera, dock inteför att skapa opinion mot det socialistiska systemet,förespråka separatism, eller skada landets suveränitet.Det är känt att myndigheterna försöker attminska antalet ''kontrarevolutionära'' fångar bl.a. genom attdöma politiska dissidenter för våldsbrott eller påståddasådana. I MR-organisationernas rapporter förekommer ettstort antal fall av fredliga demonstranter som dömts för grovavåldsbrott, genom bekännelser framtvingade under tortyr.Det är därför mycket angeläget att omvärlden fortsätter attfölja utvecklingen i , genom besök och kontakter medoppositionella. I kontakter med den kinesiska regimen börTibet-frågan regelmässigt föras upp på dagordningen. Iandra internationella sammanhang bör betrakas som ensjälvständig stad och representanter bör inbjudas tillinternationella evenemang.Det är anmärkningsvärt att inte på ett merkraftfullt sätt ifrågasatt suveränitet över . deklarerade Tibetsom ockuperat land. antog 1993 enresolution om att det i alla samarbetskontrakt med , förstoch främst de offentliga, skall införas en klausul om respektför mänskliga rättigheter. riksdag bör göra ettliknande uttalande.Det är angeläget att aktivt stödjer andrainternationella initiativ som i syfte att stödja folk.Redan i maj 1995 kommer ''World ParliamentarianConvention on '' att äga rum i . Det är angelägetatt denna konferens ges uppmärksamhet i och i andraländer. I samband med denna konferens kommer kvinnorssituation och kvinnors rättigheter att vara tema. börverka för att representeras på denna konferens. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att brotten mot de mänskliga fri-och rättigheterna i bör fördömas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till insatser för de mänskligafri- och rättigheterna i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det i alla offentliga samarbetskontrakt med börinföras en klausul om respekt för de mänskliga fri- ochrättigheterna,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i internationellasammanhang bör betraktas som en självständig stat och gesmöjlighet till egen representation,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till internationella initiativför folk,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge ''World ParliamentarianConvention on '' uppmärksamhet i ochutomlands,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kvinnor ges egenrepresentation i i .