mot · GI02Kr240 · 1995-01-25 00:00:00 — En bärande idé i liberalismen är tilltron till den enskildamänniskan, till hennes förmåga till förnuftigt tänkande ochtill individens möjligheter att växa och att skapa.Människans skapande är ett viktigt medel för attåstadkomma ett gott samhälle. En människas skapande kanöka möjligheterna till ett bättre liv även för andra. Skapandekan också vara ett medel för personlighetsutvecklingen. Dåhandlar det inte bara om att ge utrymme för det geniala ochbanbrytande skapandet, utan även för det amatörmässiga ochvardagliga. Alla människor kan växa och skapa och allamåste ges möjlighet till detta -- naturligtvis inte enbartmateriellt, utan även socialt och inte minst kulturellt.Tron på den skapande människan är en av de allraviktigaste utgångspunkterna . Vi måsteåterskapa framtidstron och optimismen, vi måste brytadefaitismen och den inlärda hjälplöshetens murar.Det präglades av en strid för demokratioch sociala reformer, men också av strid för folkbildning motokunnighet och fördomsfullhet. Hela folket skulle görasdelaktigt i den kunskap och det kulturarv som hadevarit förbehållet ett litet privilegierat skikt. I denna processvar liberala radikala folkbildare drivande -- ochframgångsrika.I det liberala samhället är människor fria att själva utformasina liv utan pekpennar från överheten. Människan krymperi ett samhälle utan valmöjligheter. Vi kan inte heller växa omvi saknar fästpunkter i tillvaron och i tidigare generationerserfarenheter. Livschanser förutsätter både förankring ochmöjligheter att välja. Ur detta följer en liberal bildnings-- ochkultursyn, som bygger på begrepp som kunskap, öppenhet,kritiskt tänkande och tolerans. Det är dessa värden som ärgrunden för varje personlig utveckling. Det är också dessavärden som utgör vårt främsta skydd mot fördomar,populism och rädsla för det nya och avvikande.För liberaler är folkbildningssträvanden och kulturpolitikatt understödja ett stort antal livschanser för den enskildegenom att slå vakt om både en mångfald alternativ och denenskildes möjligheter att uppleva dem. Det är inte så att enviss kultur är mer högtstående, mer ideologiskt rätt eller meri överenstämmelse med vår nationella särart och historia.Kulturpolitik kan för liberaler aldrig enbart handla om attreproducera tidigare gjorda skapelser, eller att enbart pressain skapande i på förhand uppgjorda mallar. Nytolkningar ochexperiment -- inte sällan djärva och utmanande -- ökarständigt mångfalden och medverkar till att olika konstformerberikar varandra.Kultur är inte en form av förströelse eller ett medel föravkoppling. Kultur är kommunikation mellan människor,som ser på sig själva och sitt liv och som skapar nya språkoch uttrycksformer för att beskriva och påverka sin värld.Varje totalitär makt har insett kulturens kraft och därför söktkontrollera den. Därför är mångfald på detta område extraviktig och centralstyrning extra farlig i ett fritt samhälle.I stor utsträckning kan kultur fungera enligt marknadensvillkor. Vi anser dock att en helt marknadsregleradkultursektor skulle riskera att leda till en fattigare kultur --med färre alternativ och uttrycksformer. Trots allt ärmarknaden ofta konservativ -- nyskapande möter motståndoch är därför inte alltid kommersiellt gångbart.Kulturpolitiken bör i så hög grad som möjligt varagenerell, som när i den stora skattereformenmedverkade till att kulturverksamhet befriades från moms.Politiken skall syfta till att stödja utveckling och mångfald,utan att ta ställning till exakt vilka alternativ som skall växafram, utan att ge pekpinnar till vad som skall skapas ochutvecklas. Detta synsätt bör även prägla svenskkulturpolitik. Det finns också inom den europeiska unionenen acceptans för att den nationella kulturen stöds genomgenerella åtgärder.Kulturpolitiska målDe kulturpolitiska mål som ligger till grund för såvälstatens som kommuners och landstings kulturpolitik harfunnits . Då var samsynen mellan de politiskapartierna i mycket stor. Den parlamentariskakulturutredning som just nu arbetar och skallpresentera sina förslag eftersträvar också att uppnå engemensam syn på målen för den statliga kulturpolitiken.Självfallet är detta av värde, men vill viunderstryka att strävan efter samsyn inte får leda till att dekulturpolitiska målen sättes så vaga, att de inte gervägledning för politiska beslut och när ekonomiskaprioriteringar skall göras.En liberal kulturpolitik måste sträva efter att så mångamänniskor som möjligt blir delaktiga i kulturverksamhet avolika slag. Det får inte vara så att människor i stora delar avlandet enbart blir hänvisade till massmarknadens produkter.Detta gör också det kommunala stödet till kulturen så viktigt.Att förmedla kvalitetskultur i hela är en betydelsefulluppgift för kulturpolitiken.Kreativitet och uttrycksbehov finns hos alla människor.Amatörerna har stor betydelse för kulturklimatet i samhället.En aktiv och engagerad publik innebär också ettmedskapande. Ideella insatser i kulturensembler av olikaslag håller kulturintresset levande även i delar av landet, sominte i det dagliga kulturutbudet erbjuds direktkontakt medprofessionella ensembler. Det är angeläget att professionellakulturskapare får stöd att utöva sin yrkesroll, somstimulans av amatörverksamhet är en annan viktig uppgiftför bidragsgivare inom kulturområdet.Stiftelsen är av stort värde att bidragen till kulturverksamhetkommer från olika håll i samhället -- från organ ochinstitutioner som är fria i förhållande till varandra. Just i detperspektivet skapade kulturminister och denborgerliga regeringen unika möjligheter för kulturlivet närstiftelsen inrättades. Stiftelsen skulleunder minst en tioårsperiod få möjlighet att självständigtagera med bidragsgivning inom kulturverksamhetens vidaområde. Stiftelsestyrelsen skulle själv göra prioriteringarnaoch ha ett självständigt ansvar.Genom att kulturminister utsett nystyrelse, som utfäst sig att låta stiftelsens pengar bli enintegrerad del av den statliga bidragsgivningen, har en stordel av stiftelsens syfte förfuskats. Detta visar tydligtskillnaden mellan liberal och socialdemokratiskkulturpolitik. bör som sin mening ge regeringentill känna att vare sig ellerRiksantikvarieämbetet skall ha avgörande inflytande överhur stiftelsens medel skall fördelas.Informationsteknisk utvecklingI kulturavsnittet i regeringens budgetproposition saknasenligt vår uppfattning en tydlig markering av deninformationstekniska utvecklingens betydelse förkulturverksamheten. Kulturevenemang som når en litenkrets kan med teknikens hjälp föras ut till miljoner tittare ochlyssnare. Med nya kommunikationsmöjligheter kan bådekonsumtion av och medskapande i kulturevenemang sketrots att deltagarna finns på olika platser -- var som helst påjordklotet. Vi förutsätter, att dessa möjligheter aktualiseras ikulturutredningen och att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag inom detta område.BudgetpropositionenTrots storvulna löften från socialdemokrater under förrabudgetåret -- i valrörelsen och i regeringsdeklarationen -- harregeringen nu presenterat ett budgetförslag som innebärförsämrat stöd till kulturområdet.Någon motsvarighet till det utrymme för reformer sompresenterades av den borgerliga regeringen under de tresenaste åren -- och som socialdemokraterna givit BirigtFriggebo eloge för -- finns inte i föreslår i denna motion att de tre senaste årenssatsningar på kulturområdet fullföljes. Eftersom ett brettutredningsarbete pågår finner även vi det rimligt att inteföreslå några mer omfattande omprioriteringar ellerutgiftsökningar. Vårt förslag innebär att merparten -- 38miljoner kronor av -- av de medel somsocialdemokraterna vill spara genom en neddragning avförvaltningsanslagen kommer att stanna kvar inomkulturområdet.Kultur i arbetslivet, föreningslivet och i bostadsområdenVi anser att de nya medlen till kultur i arbetslivet och ökatstöd till kulturverksamhet i föreningslivet också skall kunnaanvändas för projekt med beteckningen kultur ibostadsområden. Folkbildningens organisationer har goderfarenhet av de tre delar som enligt vårt förslag skall kunnafå stöd via detta anslag. Vi föreslår därför att stödet fördelasav Folkbildningsrådet.Operan och DramatenVi anser, att nationalscenernas -- Kungliga DramatiskaTeatern () och (Operan) --ekonomiska situation inte tål så stora minskningar avanslagen som regeringen föreslår. Vi föreslår att statensanslag ökas med till vardera av dessainstitutioner -- vilket innebär sammantaget 12 miljonerkronor under nästa budgetår.Barn- och ungdomskulturVi anser att det är rimligt att föreslå en reform för att kunnaförstärka insatserna för barn- och ungdomskultur, trots attutredningsarbete pågår. Det är särskilt angeläget att stödjaungdomsgruppen. Inte minst i storstadsområden -- ofta istadsdelar med stora invandrargrupper -- kan olika former avkulturverksamhet betyda mycket för att öka ungdomarnassamhörighet och minska utanförskapet.Ungdomar deltar i väldigt liten utsträckning i det offenligtsubventionerade kulturlivet. Ändå är ungdomskulturenmycket stark. Ett mycket stort antal musikgrupper spelart.ex. regelbundet i alla tänkbara typer av lokaler över helalandet. En mängd konserter lockar också mycket storungomspublik.Runt om i landet finns eldsjälar som arbetar med projektför ungdomar. Projekten ser väldigt olika ut, men de har ettgemensamt: Det saknas pengar för att idéer skall kunnaförverkligas.Vi föreslår att totalt , 5 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslår, anslås för barn- ochungdomsprojekt vilket innebär att nästa budgetårs anslagskall öka med jämfört med regeringensförslag. Av detta bör två tredjedelar reserveras förungdomsgruppen. Fördelningen av dessa medel bör göras avStatens kulturråd -- inte av regeringen.MarionetteaternKulturrådet har i sina förslag till regeringen påpekat att detstatliga stödet till Marionetteatern bör öka. Marionetteatern -- som är unik i Sverigeoch internationellt välrenommerad -- kommer därigenom attöka sin turnéverksamhet. På årsbasis bör stödet öka med 0,7miljoner kronor -- vilket innebär att nästa budgetårs anslagskall öka med jämfört med vadregeringen föreslagit. Totalt statsbidrag till Marionetteaternför /96: 2,643 miljoner kronor.Fria teatergrupperDe har de fria teater- och dansgrupperna fåttökade resurser. Vi menar att det finns starka kulturpolitiskaskäl att staten tar ett utvidgat ansvar för de fria gruppernasverksamhet. Det kan förhoppningsvis leda till att de friagrupperna även kan fungera som en viktig del avdet konstnärliga utvecklingsarbetet och nyskapandet ikulturlivet. På årsbasis bör stödet öka med 5 miljonerkronor -- vilket innebär att nästa budgetårs anslag skall ökamed 7,5 miljoner kronor.Östersjöns konstcentrumGenom ett aktivt stöd av kulturminister författar- och översättarcentrum påGotland växa fram. Centret har blivit en mycket uppskattadträffpunkt för författare och andra litterärt verksamma runthela . Vi anser att denna verksamhet har ovärderligbetydelse inte minst för de nya demokratierna i Baltikum.Nu finns långt framskridna planer på att även inrätta ettkonstcentrum i . Konstcentret skall vara öppet försvenska och utländska konstnärer, som där skall kunnaarbeta och även samarbeta kring gemensamma projekt. Föratt detta skall vara möjligt att genomföra krävs att statenbidrar till driften av konstcentret. anser att dettaär mycket angeläget och föreslår ett årligt statligt bidrag med1,-- vilket innebär ett anslag för nästabudgetår med 2,25 miljoner kronor.Skånebaletten, Kammarorkester och friagrundbeloppStödet från staten till regionala teater-, dans ochmusikinstitutioner är en viktig del av kulturpolitiken. Vårutgångspunkt att är att kvalitetskultur skall vara tillgänglig ihela . Därför måste den regionala organisationen varastark. Utbyggnaden har kommit långt, men vi menar att detfinns goda skäl fortsätta att öka de statliga insatserna på sättsom har föreslagit.Skånebaletten bör inrättas som en ny institution. För attdetta skall vara möjligt krävs ett tillskott i form av 10 nyafasta grundbelopp och 20 rörliga grundbelopp (totalt6 ).Norrbottens Kammarorkester har fått särskildaprojektmedel . För att garantera attorkestern -- som finns i -- skall kunna fortsätta sinverksamhet, behövs ett mer stabilt statligt stöd. Vi föreslåratt medger att kammarorkestern får 7 grundbelopp().För teater- och dansinstitutioner finns ett antal friagrundbelopp som utnyttjas framför allt för barn- ochungdomsprojekt. Motsvarande resurser bör finnas påmusikområdet. Därför föreslår vi att ävenmusikinstitutionerna får sådana möjligheter. De bör anvisas18 nya grundbelopp ().Sammantaget innebär dessa förslag att anslaget tillregionala teatrar för nästa budgetår ökas med 13 291 000kronor.Internationellt kulturutbyteEtt fritt kulturutbyte över nationsgränserna ökar vitalitetenoch kvaliteten i ett lands kulturliv. Möjligheten att få kontaktmed andra idéer och kulturyttringar berikar vår egen kulturoch skaparkraft. För ett litet kulturområde, som det svenska,är detta livsviktigt. Ett levande kulturutbyte gör det ocksåmöjligt för svenska kulturutövare att möta en ny publik ochde utmaningar som detta medför.Vi anser, att det finns anledning att stärka statens bidragtill kulturutbyte och föreslår därför extraper år till -- vilket innebär en ökning nästabudgetår med till 10 608 000 kronor.FilmenDen svenska filmen firar i år 100-årsjubileum. Vår svenskafilmtradition är stark och filmen är en viktig del av kulturliveti vårt land. Genom det filmavtal som träffades under BirgitFriggebos tid som kulturminister ökade statens stöd tillproduktion av svensk kvalitetsfilm väsentligt. Staten tog dåockså ett renodlat ansvar för den filmkulturellaverksamheten. Vi menar att det är rimligt att inom ramen fördetta ansvar anslå extra medel -- -- tillfilminstitutet med anledning av 100-årsjubileet.KulturmiljövårdEn viktig del av kulturpolitiken är att skapa förståelse föroch vårda vårt gemensamma kulturarv. Det är särskilt viktigtnär vi nu skall delta i den europeiska integrationen liksomvid andra former av internationellt samarbete. Kanske ärbristen på säker kunskap om ''det svenska'' en avförklaringarna till den främlingsrädsla, som finns?Satsningen på det s.k. historieprojektet i våra museer möttesmed ett stor intresse -- inte minst från unga besökare. Detvisar att det lönar sig att lyfta fram vårt eget kulturarv.Intresse för det svenska kulturarvet är inte exempel påinskränkt nationalism. Vårt kulturarv har formats bådegenom internationella och inhemska impulser. I dennasmältdegel har det som vi kallar svensk kultur bildats.Genom kunskap och förståelse för den historiskautvecklingen skapar vi också förutsättningar för oss själva attförstå att vår kultur förändras.Att vårda det svenska kulturarvet innebär inte bara attvårda bokliga kunskaper om vår kulturella utveckling. Detär minst lika viktigt att slå vakt om och vårda vår kulturmiljö.Under kulturminister tid gjordes mycketstora insatser för att bevara kulturmiljöer som höll på att gåförlorade. Enbart avsattes närmare 500 miljonerkronor för upprustning av värdefulla kulturmiljöer runt om ilandet. En orsak till att dessa stora insatser var möjliga trotsdet pressade statsfinansiella läget var insatsernas betydelseför sysselsättningen.Även i årets budgetproposition har kulturdepartementetföreslagit att särskilda medel -- -- skallavsättas för sysselsättningsinsatser på kulturområdet.Förslaget är välkommet. Regeringen föreslår att huvuddelenav medlen skall avsättas för det som museiutredningen harkallat ''en räddningsaktion för kulturarvet''. Dessutom skalldet inom dessa medel rymmas även andra angelägnasysselsättningsinsatser inom kultur- och kulturmiljöområdet.Vi anser att dessa insatser bör vara betydligt större -- totalt435 miljoner kronor.Vi föreslår att för räddningsaktionen under nästa budgetåravsättes . Av dessa medel bör 3 miljonerreserveras för de mycket angelägna uppgiften att restaureravår filmskatt som annars riskerar att bli förstörd.Sammanlagt bör medlen för kulturmiljövård ökas med 130miljoner kronor och medeln för ''icke-statliga kulturlokaler''med för fortsatta angelägna insatser. Avdessa medel skall anvisas till derespektive anslagen under huvudtitel.Resterande skall anvisas frånarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel --arbetsmarknadspolitiska åtgärder.I budgeten föreslås också att länsstyrelsernaskulturmiljövårdsenheter skall få ytterligare medel. Vivälkomnar detta förslag, som presenterades redan av denborgerliga regeringen. Då ansåg socialdemokraterna attutbyggnaden inte var så angelägen att man ville stödjaförslaget i . Det är positivt att socialdemokraternanu ändrat uppfattning i detta ärende. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kulturpolitiken skall varagenerell och stödja utveckling och mångfald,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Stiftelsen ges rätt att fördela medel utan avgörande inflytande avandra bidragsförmedlare,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de kulturpolitiska målen böranges så tydligt att de ger god vägledning för politiska beslutoch när prioriteringar skall göras,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den informationstekniskautvecklingen bör utnyttjas i kulturverksamhet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel för kultur i arbetslivetoch i föreningslivet också skall kunna användas för kulturi bostadsområden, samt att det anslagna bidraget för dessaändamål bör fördelas av ,6. att för /96 anvisar 6 000 000kr till Operan och 6000000kr till utöver vad regeringen föreslagiteller således totalt 933000000kr för bidrag C10,7. att till Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m.m. för särskilda kulturinsatser för barn ochungdom för /96 anslår 7500000kr utöver vad regeringen föreslår -- totalt 22500000kr -- varav 15000000kr reserveras för ungdomsgrupper samt att Statenskulturråd fördelar bidragen,8. att för att ge Marionetteatern möjlighet tillutökad turnéverksamhet för /96 till Bidragtill utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. anslår1050000kr mer än regeringen föreslår eller totalt 2643000kr till anslagsposten Marionetteatern,9. att till Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m.m. för /96 anslår 2250000kr till en ny anslagspost -- iVisby,10. att till Bidrag till utvecklingsverksamhetinom kulturområdet m.m. till anslagsposten StiftelsenSvenska institutets disposition för internationelltkulturutbyte för /96 anslår 7500000kr utöver vad regeringen föreslår -- totalt 10608000kr,11. att till Bidrag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper m.m. för /96 anvisar 7500000kr utöver vad regeringen föreslagit eller således 95384000kr,12. att till Bidrag till regionala och lokala teater-,dans- och musikinstitutioner för /96 anvisar13291000kr utöver vad regeringen föreslagit eller således 586684000kr,13. att till Stöd till filmkulturell verksamhet /96 anvisar 5000000kr utöver vad regeringen föreslagit eller således 95780000kr,14. att till Sysselsättningsinsatser förkulturområdet för /96 anvisar 60000000kr mindre än vad regeringen föreslagit eller således 175000000kr för ''räddningsaktion för kulturarvet'' och att av dessamedel 3000000kr anslås för restaureringsinsatser i filmskatt,15. att till Kulturmiljövård för budgetåret1995/96 anvisar 30000000kr utöver vad regeringen föreslagit eller således 142406000kr,16. att till Stöd till icke-statliga kulturlokaler /96 anvisar 30000000kr utöver vad regeringen föreslagit eller således 80000000kr.1