mot · GI02Ub722 · 1995-01-25 00:00:00 — En professur i djurskydd nya djurskyddslag placerar djuren i centrum påett helt annat sätt än tidigare lagstiftning, bla genomtillkomsten av portalparagrafen (4§). Den stadgar att djur(med vissa undantag) skall hållas på ett sådant sätt att de kanbete sig naturligt. Internationellt har djurskyddslagenuppfattats som mer långtgående än jämförbar lagstiftning iandra länder och framhålles ofta som ett föredöme (jämförfoderlagstiftningen).Ändå har utvecklingen kommit längre utomlands när detgäller högre utbildning och forskning i ämnet djurskydd.Sedan 80-talet finns flera professurer eller vetenskapligadiscipliner med djurskydd som tema.England var först med att inrätta en professur i ''animalwelfare'' (djurskydd) i . Innehavare är DonaldBroom, etolog med nötkreatur som specialitet. IBirmingham finns en professur i ''biomedical sciences anethics''. Här heter innehavaren . I ,som ligger långt framme i djurskyddsdebatten, finns bl.a. enprofessur med ämnesområdet ''relations between man andanimal''. Här heter professorn . Det finns ocksåen professur i etik, historia och alternativa metoder och härheter innehavaren . I är en nydisciplin under uppbyggnad på en veterinärhögskola i statenWashington som kallas ''animal well-being science ''. Detär den första i sitt slag med denna benämning i landet, mensedan 80-talets mitt har undervisning skett vid en radlärosäten på temat djurskydd/djuretik/djurskyddslagstiftning, både inom veterinärmedicin, juridik och filosofi. var en av de förstaatt inrätta ett andPublic Policy, där djurskyddsämnet är grunden förverksamheten. Ansvarig är en man vid namn finns inget liknande trots att tanken på endjurskyddsprofessur väcktes redan i samband med attSveriges riksdag fattade beslut om den nya djurskyddslagen1988. föreslog att enprofessur i djurskydd borde inrättas men förslaget avstyrktesav rektorn för Lantbruksuniversitet.I regeringens budgetproposition 1989/90 avsattes särskildamedel till veterinärutbildningen för ett förbättrat djurskydd.En särskild utredningsgrupp vid veterinärmedicinskafakulteten på i Uppsalaföreslog att en avdelning för djurskydd borde inrättas medhjälp av de medel som beslutat om. Den utseddautredningsgruppen gjorde detta efter att ha fått i uppdrag attundersöka hur mycket undervisning i djurskydd deveterinärstuderande fick och funnit att studenterna upplevdeatt de inte undervisades i djurskydd över huvud taget.Förslaget tillbakavisades med motiveringen att djurskyddinte kan betraktas som ett avgränsat vetenskapligt område. Istället fick en professor, som är pensionerad, i uppdrag att''särskilt ansvara för djurskyddsundervisningen''. Enligt enny utredning om Verksamhet och organisation inomhusdjursområdet vid SLU(SLU, 1994) föreslås denprofessuren ändra ämnesinriktning. Undervisning i etik ochdjurskydd ska förstärkas och utgöra en integrerad del inomolika delkurser, sägs det, men förslaget om en särskildavdelning för djurskydd eller professur i ämnet avstyrks pånytt. Både dagens studenter och lärare vid anserinte detta vara tillräckligt. Sedan den nyadjurskyddslagstiftningen trädde i kraft har dessutom bådedjurskyddsorganisationer och uttalatatt ämnet djurskydd måste prioriteras och bli en egenvetenskaplig disciplin, lämpligen med professorskompetens.Det finns flera yrkesgrupper som direkt hanterar djur i sinakademiska utbildning och sedermera som yrkesverksammainom olika områden. Det gäller bl.a. medicinare, biologer,laboratorieassistenter och veterinärer, som alla kommer ikontakt med djurförsök i en eller annan form. Veterinärernaär dock den enda yrkesgrupp, som genomgår en långutbildning, där ämnen som farmakologi och patologi för djuringår och som kommer att arbeta med djur efter examen. Detär därför särskilt viktigt att denna grupp bibringas kunskaperi hur olika djurslag upplever de ingrepp de utsätts för ochvilka livsmiljöer som är adekvata för dem samt hurdjurskyddslagen ska tillämpas i praktiken. Följaktligen är detvälmotiverat att introducera ämnet djurskydd som en särskilddisciplin inom högskolan just på Sverigeslantbruksuniversitet.Forskning och utbildning om djur har nästan uteslutandebaserat sig på betraktelsesätt där djuren är objekt.Lönsamheten i produktionen har varit avgörande förhusdjurens villkor. Så länge djuren är lönsamma fortsätter enviss produktion oavsett hur djuren upplever situationen. I dagär det väl känt genom etologisk forskning att djur producerarin i det sista oavsett hur sjuka de är eller hur dåligt de mår.Bristen på förståelse om djurs behov låg bakom dedjurfientliga system inom livsmedelsproduktionen sombyggdes upp . Om de agronomer ochveterinärer som var med och tog fram de system som i dagalla fördömer bara för en sekund satt sig in i djurens situationhade djurhållningen aldrig behövt bli så dålig för djuren.Problemet med utbildningen har varit att dessa grupperaldrig fått djurens situation belyst på ett riktigt sätt i endjurskyddsutbildning. Genom att inte se djuren som subjekthar infallsvinkeln blivit sådan att djurens behov och intressenunderordnats eller helt enkelt inte räknats med. Studenternahar i sin utbildning fått lära sig att se på sjuka mellankalvarsom produktionsenheter med en viss andningsfrekvens, puls,temperatur, tillväxt, diarré osv., men har inte givits tid atttänka efter hur det känns för kalvarna att stå i ett dragigt stallmed hög feber, lungor som kanske på grund avlunginflammation inte längre fungerar. Hur kalven till sistinriktar hela sin kraft på att bara få luft för att likväl till slutkvävas till döds i sin lunginflammation eller dö i intoxikationfrån tarminfektioner. De har också lärt sig att se försöksdjursom ''modeller'', ej levande djur som genom att burra uppsig och krypa ihop visar smärta. Över huvud taget ärkunskapen om djurs reaktioner mycket dålig. Om kunskapsaknas och empatin försvunnit genom årtal av utbildningsom trubbat av, har djuren ingen chans att få sina behovtillgodosedda.Trots att den nya djurskyddslagstiftningen är mycket bra iteorin, har tillämpningen halkat efter betydligt. Det framgårinte minst i revisorers mycket kritiska rapport omhur djurskyddstillsynen fungerar i landet (1993/94:5. Medanledning av detta har beslutat att regeringennärmare bör överväga vad som bör göras för att komma tillrätta med missförhållandena samt återkomma till riksdagenmed en redovisning och ev förslag till erforderliga åtgärder.Ett förslag som skulle betyda mycket för att utveckladjurskyddet i landet i enlighet med djurskyddslagensintentioner vore att inrätta en särskild professur i djurskyddmed övergripande ansvar för att ämnesområdet skagenomsyra veterinärutbildningen vid Sverigeslantbruksuniversitet liksom andra utbildningar inomuniversitetets ram.En professur inom vad som brukar benämnas lab animalscience (försöksdjursvetenskap) håller på att inrättas vidUppsala universitet och i den aktuella utredningen frånSveriges förslås att en professur inomförsöksdjursområdet bör inrättas för att utbildaförsöksdjursspecialister särskilt förläkemedelsindustrin.Industrin har uttryckt sitt intresse för attekonomiskt stödja en sådan professur under eninledningsperiod.Dessa två professurer är något helt annat än en professur idjurskydd. Området är avgränsat till försöksdjur ochavsikten är att få fram bättre försöksdjur, vilket i och för sigär positivt om det innebär att djuren blir friskare och intedrabbas lika hårt som . Men försöksdjursvetenskaputgår från att djur är objekt och ska fungera som modellerför forskning. Ämnesområdet tillfredsställer människansegna behov av friska och väldefinierade djur av olika arterutan hänsynstagande till djurens ''synpunkter''. En sådaninriktning ger inte den typ av kunskap som veterinärer ochagronomer vore betjänta av i sitt arbete med djur.Mot bakgrund av denna ensidiga satsning på att få frambättre försöksdjur, är det särskilt angeläget att breddakunskapen om djurs behov och beteenden för att inte synenpå djur som objekt ska förstärkas och permanentas. Det ståri så fall i strid med tanken bakom den nya djurskyddslagen.En professur i djurskydd däremot har djurens behov ochbeteenden som utgångspunkt för utbildning och forskning.Djurskydd som ett enskilt ämne för veterinärstuderande ochandra berörda grupper ska samla och förmedla kunskap omdjurets situation utifrån djurets synvinkel, inte dessanvändningsområde eller vad människan runt det vill ellerönskar ha ut av det.Djuret ska ses som ett subjekt. Det är viktigt attstudenterna under sin utbildning får tänka efteroch se en given situation utifrån djurets synvinkel. Detta skabelysas utifrån kunskap i anatomi, fysiologi, farmakologi,patologi, husdjurshygien m.m., dvs. alla de enskildadelområden som ingår i veterinärutbildningen och som görveterinärerna särskilt lämpliga att även förstå djuretspsykologi, förutsatt att det bibringas adekvata kunskaper. Ensatsning på djurskydd inom högskolan skulle vara ett värnmot fortsatt utnyttjande av djur utan tanke på hur djurupplever en situation.Inom humanmedicinen har ämnesdiscipliner som geriatrikoch pediatrik införts för att kunna belysa de medicinska ochsociala problem som är speciella för gamla resp. barn. Likvälmåste alla de andra vetenskapliga disciplinerna inom detmedicinska området ligga som grund för geriatriken ochpediatriken. Det är på samma sätt med ämnet djurskydd attveterinärmedicinens olika delar behövs för att bäst kunnatillgodogöra sig undervisning i specialämnet djurskydd.Sveriges vill visa upp enmiljöprofil. En professur i ekologisk odling har inrättats. Enprofessur i djurskydd skulle passa mycket väl inom ramenför ett miljöuniversitets anspråk, eftersom djuren och derasvälbefinnande är en viktig del i miljön i stort.Ämnesinnehåll och kursplan för djurskyddsämnet böromfatta belysning av djurens situation utifrån djurslagetsbehov och beteende med den veterinärmedicinskakunskapen som grund. Det ska ge en god kunskap idjurskyddslagen och dess följdförfattningar samt lärastudenter att på ett riktigt sätt hantera lagen och skriva förjurister användbara intyg. Bristen på kunskap både frånveterinärers och juristers sida har visat sig ha negativakonsekvenser för rättstillämpningen i djurplågerifall ochbrott mot djurskyddslagen, vilket starkt försämrat djurensrättsskydd.Det är också viktigt att etik ingår i ämnesområdet och blirbelyst av vetenskapsmän inom teoretisk och praktisk filosofi.Både juridiken och filosofin bör undervisas av läkarevetenskapligt skolade i ämnena i fråga, inte av lärare iveterinärmedicinska discipliner. Den tänkta professuren haräven ett starkt tvärvetenskapligt element. Endjurskyddsprofessor med egen avdelning eller institution initiera forskning inom helt nya områden, dels vara tillstor nytta för alla ute i landet som behöver rådgivning ochhjälp. Lämplig innehavare av professuren är en disputerad,docentkompetent veterinär med forskningsmeriter inomnågon av de discipliner som rör husdjur samt väl förtrogenmed och kunna tillämpa lagar, förordningar och föreskriftersom styr djurskyddet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en professur i djurskydd börinrättas vid .