mot · GI02Jo604 · 1995-01-25 00:00:00 — Innehållsförteckning1.Sammanfattning2 1.1Årets budget2 1.2Kristdemokraternas förslag i korthet3 2.Miljöpolitikens mål4 3.Miljöpolitikens styrmedel4 3.1Lagstiftning4 3.2Miljöräkenskaper5 3.3Ekonomiska styrmedel5 3.4Ökade insatser för att främja kretsloppssamhället6 3.4.1Statlig avfallsskatt7 3.4.2Resurssparkommitté8 3.4.3Kretsloppspaket till kommunerna8 3.4.4Konsumenterna och miljöinflytandet8 3.4.5Länsstyrelsernas miljöarbete8 4.Internationellt perspektiv9 4.1Riokonferensen9 4.2Miljöanpassat bistånd9 4.3Ett miljöreglemente för WTO9 4.4Global vattenkonvention10 5.Miljöpolitiken inom EU10 5.1Strategi för miljöarbetet inom EU10 5.2Kemikaliearbetet11 5.3Baselkonventionen11 6.Prioriterade miljösatsningar -- nationellt12 6.1Östersjön12 6.2Förvärv av värdefulla naturområden12 6.3Parlamentarisk utredning om vatten13 6.4Kalkningsinsatser14 6.5Sanering av förorenade mark- och vattenområden14Hemställan151. SammanfattningDen tilltagande miljöförstöringen är ett av de allvarligastehoten mot mänskligheten. Därför måste åtgärder för attkomma tillrätta med miljöförstöringen komma i främstarummet. Arbetet för att ställa om till en bärkraftig utvecklingmåste bedrivas både nationellt och internationellt. Nationelltmåste arbetet med miljöanpassning intensifieras inom allasamhällets sektorer. Det gäller arbetet både på statlig ochkommunal nivå, inom offentlig såväl som privat verksamhet.I-länder har ett särskilt ansvar för omställningen till enbärkraftig utveckling. Dessa måste ta på sig de kostnadersom uppstår när hållbara produktions- ochkonsumtionsmönster ska utvecklas samt överföra tillräckligaresurser till u-länder.1.1 Årets budgetI få dokument blir det lika tydligt hur en regeringprioriterar miljö- och framtidsfrågorna som i justbudgetpropositionen. har stora finansiella skulder.Räntan på statsskulden är den näst största anslagsposten ibudgetpropositionen. En sanering av ekonomin är därförnödvändig och måste genomföras under de närmaste åren.De ekonomiska problemen får inte övervältras på våra barn,men i den avvägning som gjorts vad avser skattehöjningaroch besparingar har miljöperspektivet tappats bort. Vikristdemokrater har pläderat för enskatteväxling, dvs höjda skatter på miljöföroreningar ochnaturresurser, medan skatterna istället sänks på arbetskraft.Detta skulle både gynna sysselsättning och miljö.Besparingarna på miljöforskning och miljöinsatser iÖstersjöregionen är oacceptabla för kristdemokraterna.Sveriges satsning på miljöforskning beräknat per capita är iett internationellt perspektiv måttlig. har isin årsredovisning angett miljöforskning som en av de mesteffektiva insatserna i miljöarbetet. De prioriterade områdenai svensk miljöforskning -- kretsloppsutveckling, biologiskmångfald och klimatfrågor -- är viktiga även i ettinternationellt perspektiv. I-länder har tagit på sig ansvaretoch kostnaderna för att utveckla ett resurshushållandesamhälle där slitaget på den gemensamma miljön radikaltminskar.Senast i regeringsdeklarationen slog den nuvaranderegeringen fast att en hög ambitionsnivå när det gällermiljöinsatser i skulle gälla. Den kraftiganedskärningen på detta anslag är därför helt i strid med delöften som gavs sedan. dåligamiljötillstånd är en av de stora posterna i den miljöskuld viriskerar att vältra över till nästa generation om inget görs nu.Nedskärningen i kalkningsanslaget kan inte helleraccepteras. menar istället att en strategiför effektiviserade och utökade kalkningsinsatser börutarbetas på länsstyrelsenivå. I detta sammanhang bör ocksåbehoven av s.k. biologisk återställning beaktas. Ambitionenbör vara att få till stånd kalkning i nya områden i mellerstaoch norra där nu försurningen accelererar.1.2 förslag i korthetSkatter ochavgifter måste i högre gad baseras på miljöförorening,nyttjande av råvaror och energi och i mindre grad påmänskligt arbete.Arbetet med naturresursräkenskapermåste intensifieras.Miljöskatt på avfall, utformad så att dendriver fram en ökad avfallssortering och gynnar returmaterialpå en vidgad kretsloppsmarknad.Inrätta enresurssparkommitté med uppgift att öka kunskapen om hursmå och medelstora företag kan minska avfallsmängderna.Intensifierat arbete på nivå. Ett särskiltstimulansstöd skall kunna erbjudas kommuner somkretsloppsanpassar skolor och daghem.Intensifieratmiljöarbete på länsstyrelsenivå.Åtgärder för att begränsamängderna av elektroniskt skrot.En genomarbetad strategiför hur miljöarbete i EU skall bli framgångsrikt.Stöd till ideella organisationers miljöarbete med anledningav medlemskap i miljöinflytande förkonsumenterna.Parlamentarisk utredning omdricksvattenförsörjning, bl.a. mot bakgrund av de tilltagandeproblemen med södra och mellersta Sverigesvattenförsörjning.Ökade resurser till programmet förÖstersjöns rening samt en effektivitetsutredning kring vilkaåtgärder som är mest effektiva för att nå bästa möjligaresultat med begränsade resurser.Ökade resurser förreservatsavsättning.Ökade resurser till miljöforskning.Bibehållen nivå på anslaget till sanering av markområden.Utredning kring hur framtida sanering av förorenademarkområden skall finansieras.Hög ambitionsnivå vadavser kalkningsinsatser.Åtgärder för intensifieratenergisparande och energieffektivisering.Utveckladmiljölagstiftning.Handlingsplan för förstärktförebyggande av astma och allergi.Sammanställning av budgetförslagavseende proposition 1994/95:100 bilaga. Förändringar ikronor jämfört med regeringens förslagÖkade statsutgifter inom miljöområdet (räknat per 12-månadersperiod)miljöåtgärder+ 246 000 000Förvärv av värdefulla naturområden+ 30 000 000Kalkningsåtgärder+ 38 000 000Sanering av förorenade områden+ 20 000 000Länsstyrelsernas miljöarbete+ 30 000 000Miljöforskning+ 16 000 000Kretsloppsforskning+ 35 000 000Visst internationellt arbete-- ideella organisationer+ 500 000Kommunalt miljöarbete+ 5 000 000Summa ökade utgifter:410 500 000Ökade statsinkomster inom miljöområdet (räknat per12-månadersperiod)Skatt på avfall+ 2 000 000 000Kristdemokraterna utvecklar sina ståndpunkter kringmiljöpolitiken ytterligare bl a i särskilda motioner om trafik-,energi- och jordbrukspolitik. Dessutom läggs motioner påföljande teman: vattenutredning, miljölagstiftningen iframtiden, ett program för allergisanering, återvinning avelektroniskt skrot, djurskydd samt ett miljöanpassat systemför tjänstebilsförmåner.2. Miljöpolitikens mål''Målet med miljöpolitiken är att skydda människors hälsa,bevara den biologiska mångfalden, hushålla med uttaget avresurser så att de kan utnyttjas långsiktigt samt skydda natur-och kulturvärden.'' Detta citat är hämtat från dettadecenniums första stora miljöproposition, En god livsmiljö.Där kan man vidare läsa att ''1990-talets uppgift är att ställaom samhällets alla verksamheter i ekologisk riktning''.Vi har kommit en liten bit på väg bl.a. vad gällerkretsloppsfrågorna -- men när det gäller många allvarligamiljöhot har ingen ljusning inträffat. i ett störrehistoriskt perspektiv blir jämförelserna hisnande. Råvaru-och energiförbrukning, och därmed slitage och förorening avden gemensamma livsmiljön, har accelererat under helaårhundradet, men särskilt under de senaste decennierna.Befolkningstillväxten och arbetet för att förbättra för jordensfattiga ställer mycket höga krav på ett förbättratresursutnyttjande.Flera miljöhot är globala och storregionala såsomväxthuseffekt, ozonförtunning, försurning, övergödning ochstorskalig spridning av miljögifter och tungmetaller. Detinnebär att en strikt uppdelning av våra allvarligastemiljöproblem i nationella och internationella miljöproblem ide flesta fall inte låter sig göras. Föroreningar spridsstorskaligt och låter sig inte hindras av de gränser människansatt upp på kartan.I ett scenario från beskrivs hurmiljöproblemen kommer att utvecklas från dagens situationtill under förutsättning att dagens ingångnamiljöavtal följs. Där konstateras att vad gällerväxthuseffekten, spridning av organiska miljögifter ochförsurningen, kommer läget vara klart försämrat. Förozonförtunningen och metallanrikningen beräknas läget blinågot sämre, medan det för förekomst av marknära ozon ochövergödning förväntas bli något bättre. I ett globaltframtidsperspektiv är utarmningen av biologisk mångfaldsamt uttunningen av biosfären mycket allvarlig. Dvs bådeartantal och mängd minskar.Detta innebär att dagens miljöbeslut och internationellaavtal inte räcker till -- även om de uppfylls. Diskuterade ochredan ingångna avtal klarar inte ens den låga ambitionsnivånatt stoppa försämringar av vår livsmiljö.3. Miljöpolitikens styrmedel 3.1 LagstiftningUnder förra mandatperioden arbetades förslag om en nyoch samlad miljölagstiftning fram, den s k miljöbalken.Skälen var flera. Efterhand har miljölagstiftningen utökatsoch finns numer utspridd i hela lagboken utan egentligsamordning. Det har blivit svårt att få en överblick över demånga lagarna på miljöområdet och en samordning ochmodernisering av lagarna krävdes. Ett annat skäl var attåstadkomma en skärpning. Miljöhänsynen ska ifortsättningen väga tyngre och det skulle enligt lagförslagetbli lättare exempelvis att utdöma ekonomiska sanktioner vidmiljöbrott. Det tredje skälet för utarbetandet av en miljöbalkvar att åstadkomma en EU-anpassning av svenskmiljölagstiftning, bl a genom införande av ett i svensklagstiftning nytt styrinstrument -- miljökvalitetsnormer.Nuvarande regering har valt att uppskjuta behandlingen avmiljöbalken med hänvisning till att den vill utreda vissafrågor ytterligare. Detta har försenat och försvårat ettoffensivt miljöarbete. När man nu ändå försenar arbetet ärdet bra om man föreslår en vidgad och allmän talerätt förideella organisationer samt åstadkommer en inkorporeringav vattenlagen, eller delar av denna, i . Önskvärtoch nödvändigt är också att preskriptionstiden för miljöbrottförlängs och att miljökvalitetsnormerna får en effektivrättsverkan.Kristdemokraterna utvecklar sina ståndpunkter kringmiljöbalken i en särskild motion.3.2 MiljöräkenskaperDe mått med vilka vi mäter ekonomisk utveckling ärbristfälliga. Olika effekter av de ekonomiska aktiviteternabör vägas in i ett mått som fångar välfärdsförändringen i ettsamhälle. BNP-begreppet måste kompletteras, så attkvalitetsändringar speglas i BNP. Ett sätt är att beräknaförändringen i en nations samlade förmögenhet. En''nationalförmögenhet'' omfattar tillgången till naturresurseroch orörd miljö, det ''mänskliga'' kapitalet,produktionskapitalet, tillgången till varaktigakonsumtionsvaror samt nationens finansiella nettotillgångargentemot utlandet. Förändringen av nationalförmögenhetenär ett bättre mått på ekonomisk tillväxt i och med att mantagit hänsyn till miljö- och hälsoeffekterna. Ett sådanttillväxtmått blir därmed också ett sätt att mätavälfärdsutvecklingen i ett samhälle.Det är lång väg att gå innan man hittar de rätta statistiskamåtten på nationalförmögenheten. Det arbete som förnärvarande pågår med att komplettera BNP-måttet mednaturresursräkenskaper är mycket angeläget.3.3 Ekonomiska styrmedelSå länge som den ekonomiska politiken och miljöpolitikeninte samspelar med varandra kommer det att vara kortsiktigtekonomiskt olönsamt för företag och enskilda människor attbete sig på ett sätt som är förenligt med naturens spelregler.Så länge detta förhållande består kommer inte vår livsstil attvara långsiktigt hållbar. På politisk väg kan beslut fattas somkorrigerar marknaden så att den fungerar som den är tänkt,dvs speglar den totala och verkliga kostnaden för olikaekonomiska aktiviteter.Utifrån kristdemokratiska värderingar är det viktigt attanvända ekonomiska styrmedel som instrument för attåstadkomma en bärkraftig utveckling. Den ''århundradetsskattereform'' som beslutades om 1990 behöver följas av enekologisk skattereform. Det handlar om att sätta prislapparpå miljö- och resursförbrukning så att även dessa kostnaderavspeglar sig i prisbildningen och att konsumenterna därmedställs inför de rätta priserna. Därmed kompletterasnödvändig lagstiftning och regleringar på miljöområdet medmarknadsekonomins effektivitet.En metod för att använda ekonomiska styrmedel i betydligthögre utsträckning är att skatteväxla, dvs höja skatten påmiljöstörande aktiviteter, men sänka den på annat,exempelvis arbetskraft. Vi menar att detta är en metod somkan vara ett väsentligt inslag i en ekologisk skattereform.Den parlamentariska utredning som är undertillsättande, ska lämna förslag till en ekologisk skattereforminnebärande bl a en skatteväxling. Målet med skattereformenskall vara att främja en bärkraftig utveckling.Kristdemokraterna presenterade vid ett seminarium iriksdagen en rapport på temat skatteväxling. Idenna rapport förs en grundlig diskussion kring principiellafrågor rörande skatteväxling och ett antal slutsatser ochställningstaganden görs. Vid en debatt i kammaren underhösten 1994 kring ekonomiska styrmedel angerfinansminister att kristdemokraternasskatteväxlingsrapport, genom sin grundliga analys avprincipiella frågeställningar, är ett viktigt bidrag i detkommande arbetet i Skatteväxlingsutredningen.3.4 Ökade insatser för att främja kretsloppssamhälletSamhällets hantering av material är alltför enkelriktad.Den börjar med utvinning av råvara och slutar med''behandling'' av avfall såsom förbränning eller deponering.Det är långsiktigt omöjligt att förbruka resurser och''producera'' avfall i samma takt som nu.Vid seklets början sorterades sopor noggrant. De flestastadsbor levde i nära anknytning till den omgivandelandsbygden medan nio av tio svenskar levde på landet. Närdetta vände vid seklets mitt p g a urbaniseringen, brötskontakten mellan stad och landsbygd. Stadenskretsloppsproblem började med avfallet.Sopsortering blev olönsam och soptippar fick lösaproblemet. Vattentoaletter fick lösa de sanitära problemen.Med utvecklingen av slit- och slängsamhället växtesopberget snabbt. Från 15--per person och år under1950-talets början ökade sopmängden till dagens /person och år.Arbetet med att förändra denna situation har påbörjats.Källsortering sker i varierande grad i alla kommuner. Ettmycket viktigt beslut fattades av dåproducentansvar infördes. gäller det förförpackningar, tidningar, journaler och trycksaker. Det ärangeläget att producentansvaret utvidgas till att omfatta alltfler produkter, t ex vissa batterityper, däck och bilar. Genomdet förlängda producentansvaret fastställs spelregler somskapar en stimulans för konsumenten att välja de mermiljöanpassade alternativen. Genom att binda tillverkarenmed ett fullständigt ekonomiskt ansvar så tillses att priset påvaran återspeglar varans totala kostnader prissatta påmarknaden. Det kan dock visa sig att det för vissaproduktgrupper är bättre med andra lösningar, eller attproducentansvaret behöver kompletteras. Påkristdemokraternas initiativ läggs en flerpartimotion, däråtgärder föreslås för hur problemen med elektroniskt skrotska minskas.3.4.1 Statlig avfallsskattGenom de förändringar av renhållningslagen som trädde ikraft , har kommunernas möjlighet attanvända differentierade taxor för att styra olika avfallsslagtill ett miljöriktigt omhändertagande blivit fastställd i lag.Det har emellertid dröjt till 1993-94 innan ett större antalkommuner infört system med differentierade taxor samtidigtsom skillnaderna mellan de olika taxenivåerna blivit större,och då har det gällt industriavfall. Endast två kommuner ilandet har infört viktrelaterad differentiering av taxorna förhushåll. Det finns däremot ett flertal internationellaerfarenheter av differentierade taxor för hushållsavfall.Dessa pekar alla mot att differentierade taxor kunnat bidratill en ökad källsortering av avfallsströmmarna.Kommunerna bör stimuleras till att införa differentieradeavfallstaxor också för hushållen. Åtgärder för att ökakällsortering hos hushåll och lokala företag kommersannolikt att vara en viktig del i det lokala Agenda 21-arbetet. Kommunernas möjlighet att ta betalt för externamiljökostnader begränsas dock av självkostnadsprincipen.Därför bör en statlig viktbaserad avfallsskatt i enlighetmed förslag tas ut redan från 1 juli1995. Den modell som bör väljas är en s k nettodeponiskatt(enligt dansk modell). Den fungerar så att skatten baseras påde invägda avfallsmängderna som vägs in för deponeringeller förbränning , reducerat med demängder som vägts ut (gått ut på enkretsloppsmarknad). På detta sätt beskattas endast endeponis tillväxt. Det bör leda till ett offensivt arbete frånkommunernas sida att främja källsortering både hos hushålloch lokala företag.Skatten bör omfatta alla deponier med en tillåtenmottagningsplikt överstigande . För att inte dettaska leda till en överflyttning av avfall till mindre deponierbör ett fribelopp om införas för samtliga skattskyldigadeponier. Skatten bör omfatta både s k konsumtionsavfallvilket definieras som hushållsavfall, park- ochträdgårdsavfall, bygg- och rivningsavfall, ickebranschspecifikt avfall och slam samt produktionsavfall.Produktionsavfall är sådant avfall som är knutet tillproduktionsprocessen, d v s branschspecifikt avfall.Avfallsskatteutredningen föreslår att en skattesatsinledningsvis sätts till av aktuellt basbelopp per tonavfall, och att skattesatsen för avfall som går till förbränningsätts till av basbeloppet om modellen med ennettodeponiskatt väljs. Vi menar att den nivå kan användassom föreslår ska gälla om enmodell med fondanknuten deponiskatt väljs. Det innebär enskatt om av avfallsbeloppet per ton avfall, och attskattesatsen för avfall som går till förbränning sätts till 2,4 %av basbeloppet. Vid den nivån väntas skatten inbringa ca 2miljarder. föreslår att en avfallsskattenligt denna modell införs fr o m den 1 juli 1995.Avfallsskatten är ett första steg i en skatteväxling därskatten oavkortat skall gå till miljöförbättrande åtgärder ochtill en sänkning av arbetsgivaravgiften.3.4.2 bör inrättas medenergisparkommittén som förebild. Uppgiften för dennakommitté ska vara att höja kunskapsnivån inom främst småoch medelstora företag för hur dessa ska kunna ökahushållningen samt minska avfallsproduktionen.3.4.3 Kretsloppspaket till kommunernaKommunerna måste ges stimulans till att arbeta för ettkretsloppssamhälle på det lokala planet. Det mest angelägnaär att få barn och unga människor att tänka och handlamiljövänligt. På ett stort antal skolor, dagis, fritis m m utförsett ovärderligt arbete med att lära ut källsortering,kompostering och viktiga ekologiska samband -- vårtberoende av de gröna växterna i slutänden. Detta arbetemåste stimuleras för att gälla allt fler av barns ochungdomars miljöer.Därför bör ett ''kretsloppspaket'' kunna erbjudaskommuner som i motprestation kan visa på att dekretsloppsanpassat skol- och daghemsmiljöer. Ideellaorganisationer på miljöområdet kan sannolikt spela en viktigroll för att stödja ett sådant arbete.3.4.4 Konsumenterna och miljöinflytandetI enlighet med substitutionsprincipen och den starkabetoning lägger vid det personligaansvaret, är åtgärder som stimulerar enskilda människorsarbete för en bättre miljö, centralt. Det är engagemanget hosde många enskilda människorna som är den nödvändigabasen för ett framgångsrikt miljöarbete totalt sett.Miljömedvetandet har ökat starkt hos många och storagrupper i befolkningen. Konsumenternas miljömedvetenhethar blivit en viktig pådrivande kraft för att påverkaproducenter till bättre miljöhänsyn, och i flera fall till attmiljöanpassa produktionen för att bättre kunna konkurrerapå marknaden.Konsumenternas möjligheter att kunna väljamiljöanpassade produkter måste förbättras genom ännubättre information. Det gäller då utvidgad märkning och attkunna få en mer utförlig information om varorsmiljöpåverkan. Detta är särskilt viktigt för varor med en långlivslängd såsom bilar, hushållsapparater, motorredskap etc.Det miljömärkningsarbete som bedrivs av staten(tillsammans med övriga nordiska länder) och frivilligaorganisationer är därför mycket angeläget.3.4.5 Länsstyrelsernas miljöarbeteSom mycket riktigt påpekas i budgeten befinner sig denregionala miljöövervakningen i ett viktigtuppbyggnadsskede. Inte minst medlemskapet i EU innebärutökade arbetsuppgifter för länsstyrelserna. EU:s direktiv påbl a miljöskyddsområdet kommer sannolikt att innebära attökade resurser måste avsättas för miljötillsyn. Likaså kanman utgå från att EU:s miljökrav på ländernas regionalautvecklingsprogram kommer att innebära ett ökat tryck pålänsstyrelsernas miljöenheter. De regionalautvecklingsplanerna skall innehålla en miljöanalys med bl aen miljökonsekvensbeskrivning av planen och dessgenomförandeprojekt.På länsstyrelsenivå pågår arbete medframtagande av strategier för regional miljöanalys (STRAM)som bl a omfattar regionala miljöanalyser och uppföljning avnationella mål. Detta arbete kommer att behöva utvecklasytterligare.Budgeten innebär ingen besparing på länsstyrelsernasmiljöarbete, men ingen hänsyn tas heller till den ökadearbetsbelastningen. anser det skäligt attöka anslaget till länsstyrelsernas miljöarbete. Anslag A 2,Bidrag till miljöarbete, bör därför utökas med 30 miljonerutöver regeringens förslag.4. Internationellt perspektiv 4.1 RiokonferensenVid konferensen för miljö och utveckling i konstaterades att klyftan mellan i-länder och u-länderhar fortsatt öka sedan , och attdetta i sig varit en orsak till ökad miljöförstöring. Medanfattigdom orsakar vissa former av miljöpåfrestningar, är denviktigaste orsaken till den fortsatta förstöringen av denglobala miljön ohållbara konsumtions- ochproduktionsmönster i industrialiserade länder. En förändradlivsstil i i-världen är viktig för att en hållbar utveckling skakunna nås. Därför betonades mycket riktigt i-ländernassärskilda ansvar för att ta på sig den näraliggande kostnadenför en nödvändig omställning till en bärkraftig utveckling. I-länder förband sig att överföra resurser (ren teknik,kunnande, etc) och på allvar bidra tillfattigdomsbekämpningen i (konventionen omAgenda 21).4.2 Miljöanpassat biståndMot bland annat ovanstående bakgrund menarkristdemokraterna att det är fullständigt oacceptabelt attminska på biståndet till . Nivån på biståndet får intesänkas från dagens nivå. Det enda rimliga är en höjning --inte en sänkning. Ska med trovärdighet kunnamedverka till att andra i-länder höjer sin biståndsnivå ienlighet med internationella konventioner, är interegeringens sänkning välbetänkt.Det svenska biståndsarbetet har i många avseendenmiljöanpassats. Barnens och kvinnors särskilda situation harockså alltmer fokuserats. Dessa drabbas i regel allra hårdastvid skövling av miljöer och vid resursbrist.I en nyligen presenterad rapport från ''arbetsgruppen förhållbart bistånd'' lägger gruppen fram en lång radrekommendationer som om de följs bör leda till ytterligaremiljöanpassning av biståndet. bör även uppmanaandra biståndsländer till miljöanpassning avbiståndsinsatser.4.3 Ett miljöreglemente för WTOGATT ska få en fastare form i form av ettsekreteriat -- WTO () -- somständigt ska övervaka den internationella handeln och dekonventioner som slutits mellan länderna.I det omfattande program för det 21:a århundradet, Agenda21, som antogs vid , anges ökadfrihandel som en väg att komma ur miljö- ochfattigdomsproblem. En grundförutsättning för att en ökadavreglering av världshandeln skall leda tillmiljöförbättringar, och inte tvärtom, är att ramverket förhandeln utformas utifrån ett långsiktigthållbarhetsperspektiv. Sådana principer har skrivits inexempelvis för handeln inom EU och men har heltsaknats för . Därför måste omgående ett miljökodexför handelssamarbetet inom det nyinrättade WTO utarbetas.Ekonomer och miljörörelsen är i regel överens om atthandeln kan göras ekologiskt bärkraftig om produktionenbetalar sina miljökostnader fullt ut. Om dessa kostnaderinternaliserades i alla länder, skulle handel vara ett effektivtsätt att distribuera resurser runt i världen. Inget land skulle dåfå komparativa fördelar vare sig genomföroreningar eller miljöförstöring.4.4 Global vattenkonventionEtt snabbt växande problem är den alltmer accentueradevattenbristen i många afrikanska och asiatiska länder.Världens vattenförbrukning har tredubblats .