mot · GJ02Ub1 · 1995-11-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:89 Utbildning i för utlandssvenska barn och ungdomar I denna motion föreslåsatt statsbidrag även i fortsättningen skall betalas tillriksinternatskola för barn till utlandssvenskar oberoende avvar barnet är folkbokfört samt att statsbidrag även ifortsättningen skall betalas direkt till riksinternatskolor förelever, som rekryteras dit utan att vara barn tillutlandssvenskar.Elevgruppen utlandssvenskabarnI propositionen föreslås att statsbidrag ej längre skall betalastill riksinternatskolor för utlandssvenskars barn, som ärfolkbokförda i . I stället skall respektive hemkommunges skyldighet att fördela resurser för sådana elever påsamma sätt som om eleverna gick i en fristående skola.Jag anser, att villkoren för statsbidrag till utlandssvenska barns skolgångskall formuleras så, att inte stöter bort de barn, som sökersamhörighet med hemlandet genom att folkbokföra sig där. Om möjlighet tillstatsbidrag direkt till riksinternatskola påverkas av var utlandssvenskars barnär folkbokförda, kan det leda till att föräldrar söker undvika att deras barnfolkbokförs i () har yttrat sig över den promemoria, som föregickpropositionen. RSV påpekar, att folkbokföringsreglerna inte är ägnade attavgränsa elevgruppen utlandssvenska barn på det sätt som skulle bli följdenom folkbokföringsort var avgörande för huruvida statsbidrag skall betalasdirekt till den riksinternatskola vid vilken utlandssvensk elev undervisas.Jag föreslår att statsbidrag även i fortsättningen skall kunna betalas tillriksinternatskolor för barn till utlandssvenskar oberoende av barnetsfolkbokföringsort. Det bör ge regeringen till känna.Övriga eleverI propositionen markeras, att skolor - för att motverkaisolering och främja elevernas sociala utveckling - inte börvara inrättade för endast utlandssvenskars barn utan även taemot andra elever i såväl internat som externat. Samtidigtföreslår regeringen i propositionen att statsbidrag ej längreskall betalas till riksinternatskolorna för andra änutlandssvenska elever.Jag befarar, att den föreslagna ändringen av statsbidragsmöjligheterna kanfå till följd att enbart barn från familjer med mycket goda ekonomiskaförutsättningar kan rekryteras till riksinternatskolorna - utöver de elever, somuppfyller folkbokföringskriteriet för utlandssvenska barn. Det kan resultera ien icke önskvärd segregation för hela elevgruppen på riksinternatskolorna.Jag anser därför, att statsbidragsändringen inte stöder det av regeringenanförda syftet att vidgad rekrytering skall motverka isolering och främjaelevernas sociala utveckling.För de tre riksinternatskolorna har den egna regionen varit ett viktigtrekryteringsområde. Det har givit respektive skola förankring i bygden. Dethar också i hög grad påverkat elevatmosfären på skolorna, som därigenomblivit mer "vanliga" än vad de hade varit om enbart elever ur gruppenutlandssvenska barn varit rekryteringsbas.För en riksdagsledamot från blir givetvis Grännaskolanreferensobjekt. Jag vet, att Grännaskolan är ett mycket välkommetskolalternativ för elever i närregionen - och i Jönköpingskommun samt och andra delar av , och Motalakommuner.Grännaskolans attraktionskraft framgår också av att elever från ett 30-talkommuner nu studerar där.De nuvarande statsbidragsreglerna - med möjlighet för Grännaskolan attdirekt få sig tilldelad statsbidrag även för relativt lokalt rekryterade eleveroch andra elever som ej är utlandssvenskar - har stor betydelse förGrännaskolans möjlighet att med trygghet planera för fortsattkvalitetsmedveten verksamhet. Personal, lokaler och utrustning är ocksåanpassade för att tillgodose de förhoppningar om elevplats, som denhittillsvarande rekryteringen visar.Jag är övertygad om att det för övriga riksinternatskolor kan anförasliknande argument.Min slutsats blir, att statsbidrag även i fortsättningen bör betalas direkt tillriksinternatskolor även för elever, som rekryteras dit utan att vara barn tillutlandssvenskar. Det bör ge regeringen till känna.Omdöme och samsynRegeringen har tidigare markerat starkt stöd förriksinternatskolorna.I proposition 1990/91:100, med dåvarande utbildningsminister som ansvarig, skriver statsrådet:- Jag finner det utifrån nationella och kulturella synpunkter viktigt att stöd ioförändrad omfattning får utgå fortsättningsvis till sådana skolor - t.ex.riksinternatet Grännaskolan.Vid överläggning på så som den 11 jan1995 med ordförandena i styrelserna för de tre riksinternaten och deskolornas skolchefer enades man om1. att riksinternatskolorna med egen intagningsnämnd och antagning avelever året runt fyller en viktig funktion för framför allt utlandssvenskaungdomar - inte minst elever med miljöbytesskäl - men också för andrainternatelever med skilda särskilda skäl. Av organisations- och integrations-skäl skall finnas externatelever i tillräcklig omfattning;2. att man måste tillvarata de omfattande investeringar i lokaler ochundervisningsmateriel som gjorts under ett stort antal år vidriksinternatskolorna, inte minst , samt den kompetenshos personalen som byggts upp under en mycket lång tids erfarenheter avinternatverksamhet och därtill anknuten utbildning;3. att man måste slå vakt om de traditioner, som utvecklats vidriksinternatskolorna liksom den specifika kultur och natur där skolorna ärbelägna;4. att man måste bevara de uppbyggda "broarna" mellan de internationellaförhållanden som eleverna representerar och den genuint svenska identitet,som riksinternaten företräder.För mig framstår det som naturligt att skolornas egenstatushävdas även i fortsättningen. Det bör bland annat ske genomatt riksinternatskolorna blir direktmottagare av statsbidragför sina elever och inte genom att statsbidrag i reduceradmängd fördelas via de kommuner där eleverna ärfolkbokförda. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att statsbidrag även i fortsättningen skall betalastill riksinternatskola för barn till utlandssvenskar oberoende av varbarnet är folkbokfört liksom för elever, som rekryteras utan att varabarn till utlandssvenskar.