ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Bo520 · 1995-01-25 00:00:00 — Kommunala energi- och miljörådgivare EnergislöseriDet borde vara självklart att alla kommuner hade energi-och miljörådgivare (de minsta kommunerna kan hagemensamma). De tidigare obligatoriska energirådgivarnatillkom på statligt initiativ, men drogs in i de flestakommuner när det statliga bidraget upphörde. Att spara påenergin och effektivisera vår användning är inte bara enkommunal, utan framför allt en nationell och internationellangelägenhet. Med de blandade, och alltför oftafelutnyttjade, energisystem vi har för uppvärmning,belysning, transporter, verktyg m m och det utbredda slöseriet som fortfarande pågårohejdat, med stora, helt onödiga hälso- och miljöskador tillföljd, är det på sin plats att kräva mer besinning och störreansvar.Mer kunskap och vettigare priserFör att skapa större möjligheter för människor att välja rättenergislag och nyttjandemetoder behövs information ochrådgivning. Det ekologiskt hållbara samhället behövervägvisare -- inte minst på miljö- och energiområdena.Slöseriet beror oftast på ren okunnighet och orealistiskaprissättningar. Skulle t ex eltaxorna sättas efter den verkligaproduktionskostnaden (inkl miljöpåverkan), vore ettsparande -- utan inverkan på den allmänna välfärden --självklart och skulle ske med automatik.Viktig rådgivningFå kommuner anser sig ha råd att erbjuda sådan rådgivningvid sidan av en bättre utvecklad konsumentinformation. Oftahänvisas kommuninvånarna till allmän och mindrespecialiserad och därmed ofta mindre kompetent rådgivning.Det handlar om att trimma befintliga pannor, byta bränsle,komplettera med solfångare, bygga jord-, havs- ellerbergvärmeanläggning, satsa på vindkraft, rätt utnyttja ved-och fliseldningsanläggningar, välja gemensammatransporter och kunna göra bästa miljöval när det gällerenergival och bränslesorter för fordon, båtar ocharbetsredskap.Att leva upp till vårt ansvarIdag ser vi sambanden mellan energiuttag ochmiljöpåverkan. Vi vet också att vi bär ett ansvar för att vi iden industrialiserade, rika delen av världen, måste halveraenergianvändningen för att kunna delta i en solidariskresursfördelning. Ett sätt att nationellt ta ett sådant ansvar äratt lagstifta om obligatorisk energi- och miljörådgivning ikommunerna, ett annat är att rikta statliga bidrag för justsådan speciell informationstjänst. de gröna villförsvara den kommunala självbestämmanderätten ochföredrar därför frivillighetsvägen med riktat statligt bidrag.Vi anser att en sådan lösning bör utredas. Energi- ochmiljörådgivning ligger i linje med våra åtaganden påmiljökonferensen i , och Agenda 21-arbetet ute ikommunerna behöver stöd för att lyckas genomföra sinaprogram. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av särskilda kommunalaenergi- och miljörådgivare,2. att hos regeringen begär en utredning om hurstaten kan bidra till en heltäckande energi- ochmiljörådgivning i landet.
mot · GI02Bo522 · 1995-01-25 00:00:00 — Vattenkraften är en viktig resurs för det svenska samhället,det är därför av stor vikt att vår lagstiftning har en sådanutformning att motstående intressen har en rimlig möjlighetatt tillvarata sin rätt när något går fel i de vatten som berörsav vattenkraftsutbyggnader. Lagstiftningen måste vara sådanatt drabbade företag (oftast små) och enskilda som liderskada har en rimlig möjlighet att hävda sin rätt, trots det storaekonomiska övertag som kraftbolagen har. Lyckas inte dettabyggs det upp ett ännu större motstånd motvattenkraftsutbyggnader.Det har visat sig att rättsläget är osäkertvad avser vattenkraftföretagens ansvar för skador som vållatsi anslutning till kraftverk. Kraftbolagen hävdar attmiljöskadelagen 3§ p.8 inte är tillämplig p.g.a. att vattenkraftverk somtillkommit i laga ordning inte faller under miljöskyddslagensdefinition av ''miljöfarlig verksamhet''.I ett aktuellt fall anser kraftbolaget att man inte kan ställastill ansvar enligt 17 kap. 2§ vattenlagen för de omfattande skador på en fiskodling --genom iskravning -- som tappning av överskottsvatten underolämpliga väderförhållanden vållat. Kraftbolagetsståndpunkt bygger på föreställningen att om överskottsvattentappas för att leva upp till gällande vattendomsdämningsgräns kan ett sådant förfarande inte föranleda någotansvar för bolaget.Det finns dessutom många gamla vattendomar som är heltotidsenliga beträffande ersättning för skador på fisket, ochkammarkollegiet har uppmärksammat detta och planeradeatt begära en omprövning av många av vattendomarna. Menenligt uppgift så förhindrade nuvarande lagstiftning detta.Mot denna bakgrund är det angeläget att det sker enöversyn av de lagar som kan vara tillämpliga vid skador somvållas i samband med vattenkraftsproduktion. Det ärangeläget att de verkliga möjligheterna för ekonomisktsvagare parter att få sin rätt tillgodoses. Dessutom bör enöversyn aktualiseras på de lagar som kammarkollegietuppmärksammat. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av översyn av lagstiftningvad avser vattenkraftens skador,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de verkliga möjligheterna försvagare parter att få sin rätt tillgodosedd.Stockholm den 23 januari 1995Leo ()()()Per ()()()
mot · GI02Bo524 · 1995-01-25 00:00:00 — anläggningstillgångar i byggnader kan beräknasvara . I dessa finns en radmiljöfarliga ämnen bundna. Det gäller även i våra deponier.Under decennier har deponierna tillförts stora mängderbyggavfall, som dels skulle ha kunnat utnyttjas föråtervinning, dels utgör ett okontrollerat avfallsproblem.Årligen uppstår 1,5--3,byggavfall. Däravdeponeras , resterande förbränns resp återvinnstill ungefär lika delar. Byggandet är alltså i sig -- såsom detidag hanteras -- ett avfallsproblem.I har kommunerna genom lagstiftning givitsmöjlighet att införa strängare regler för avfallshantering.Ungefär hälften av de danska kommunerna har begagnat sigav denna möjlighet. Det uppges t ex i ha inneburit att det vid rivning i vissakvarter återvinns eller återbrukas . Transporterna har vid rivning kunnat minskas radikalt.Det är alltså viktigt att vi tar ytterligare steg motkretsloppssamhället genom att införa producentansvar äveni byggsektorn. Därutöver bör former för varudeklaration ibyggsektorn införas. Det måste betecknas som paradoxalt attdet, när vi köper en burk kattmat krävs varudeklaration,medan vi när det gäller villaköp har praktiskt tagetobefintliga kunskaper om ingående material och dessmiljöeffekter.En ökad återvinning och återbruk av byggmaterial gergivetvis utöver de miljömässiga effekterna betydandesysselsättningseffekter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om utökatproducentansvar och varudeklaration inom byggsektorn,2. att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning som ger kommunerna rätt att införa strängareregler för avfallshantering av byggavfall.1
mot · GI02Bo525 · 1995-01-25 00:00:00 — har lagt fast att energipolitikens mål är att --med hänsyn till vad natur och miljö tål -- trygga tillgångenpå el på villkor som är konkurrenskraftiga med omvärlden.Vindkraften är förnybar, ger inte upphov till miljöförstöringoch stärker energisystemet gentemot yttre påverkan genomatt den är lokalt producerad.Centerpartiet har såväl i regeringsställning somdessförinnan starkt verkat och också lyckats få till ståndåtgärder för att stärka vindkraftens konkurrenskraft. Det harbl a resulterat i investeringsstöd, reduktion av energiskattensamt teknikupphandlingsstöd.Investeringar i vindkraft bör ses som en investering inaturvård. I ett ekologiskt fungerande samhälle måsteutnyttjandet av ändliga resurser avlösas av dekretsloppsanpassade. Vindenergin är en oändlig resurs.Konflikter med naturvården finns, men är starktöverbetonade.Kustområdet i och tillhör de områden ilandet som ur vindsynpunkt har de bästa förutsättningarnaför en utbyggnad av vindkraften. Trots detta är antaletvindkraftverk med en effekt över 50 kW begränsat. Enväsentlig anledning härtill är den prövning som föregårlokalisering av vindkraftverk. Vindkraftens ställningbehöver därför stärkas och bygglovsprövningen förenklas.Vid lokalisering av enskilda verk bör ett enkeltbygglovsförfarande vara möjligt. Frågan böruppmärksammas under pågående översyn av Plan- ochbygglagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förenklingar vidprövningen av vindkraftslokaliseringar.
mot · GI02Bo527 · 1995-01-25 00:00:00 — Informationsplikt vid sådana ingrepp som hindrar trafik m.m. Företagare inom framför allt detaljhandeln är beroende avatt trafik och tillgänglighet fungerar. Om kunderna har svårtatt nå fram till butiken med bil eller till fots påverkar detsjälvklart butikens försäljning.Ingrepp i gator och bebyggelse får naturligen effekt påtrafikströmmar och kunders sätt och möjlighet att ta sig fram.När kommunala instanser skall besluta i planfrågor skallplanhandlingar finnas tillgängliga för de som önskar ta delav dem. Detta är dock inte tillräckligt.Det är viktigt för företagarnas möjlighet att anpassa sig tilltrafikändringar, till följd av reparationer och andra åtgärder,att information ges och aktivt förmedlas direkt till desom berörs. En butiksägare går inte ständigt och bevakarplanhandlingar på kommunkontoret.Alla ingrepp är inte heller föremål för planbeslut.Butiksägaren måste få en chans att anpassa sin verksamhet såatt de ekonomiska förlusterna av trafikändringen minimeras.Problemen är särskilt stora för de mindre företagen.Detta förhållande gäller inte bara kommunalt initieradetrafikändringar utan också sådana åtgärder som genomförsav och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär ändringar i plan- ochbygglagstiftningen så att företag som berörs av en åtgärdsom förändrar trafikströmmarna informeras i förväg.
mot · GI02Bo528 · 1995-01-25 00:00:00 — Det är angeläget att samhället med olika medel försökerförhindra barnolyckor. Dagvattenbrunnarna står dockfortfarande för alltför många olyckor och olyckstillbud blandbarn.Olyckstillbud leder till att branschorganisationerna ser över materialenpå marknaden. Allt material typprovas ur funktions- ochhållbarhetssynpunkt. Marknaden erbjuder två typer avsäkra lock. Det är dels tunga lock av gjutjärn, som kräverspett för att flyttas, dels lätta plåtlock som är låsbara. Riskenär dock stor att tvingas acceptera lägre krav påmaterialen vid en anpassning till för frikonkurrens. Vi vill understryka behovet av att regeringensäkrar att inte säkerhetsbehovet eftersätts och att otillräckligamaterial accepteras.Också med säkra material finns riskerna för barnen kvar.Snöplogar och andra vägmaskiner kan rubba locken ochslarv i samband med underhåll av brunnar leder ibland tillatt dagbrunnarna blir oskyddade. Fastighetsägare ochväghållare har det juridiska ansvaret för säkerheten men dåformer för att se till att säkerheten upprätthålls saknasuppkommer alltför ofta olyckstillbud som kan få mycketallvarliga följder.För ventilationsanläggningar finns metoder för kontroll föratt förhindra olyckor. Särskilt de minsta barnens utsatthet ominte säkerhetsföreskrifter för brunnslock eftersätts gör att detfinns anledning att överväga om inte också säkerheten viddagvattenbrunnar kräver ett nytt regelsystem och en utpekadtillsynsorganisation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att förhindra barnolyckori samband med dagvattenbrunnar.
mot · GI02Bo529 · 1995-01-25 00:00:00 — I samband med att behandlade proposition1992/93:80 om utökat älvskydd beslöt skyddaytterligare 13 vattenområden och älvsträckor frånvattenkraftsutbyggnad. Beträffande bl.a. Gideälvenuppströms beslöt att ytterligareöverväganden bör göras.Uppströms utgör tillsammans mednågra mindre sträckor i de sista resterna avVästernorrlands läns skogsälvforsar. har därförstor betydelse för upprätthållandet av den biologiskamångfalden i länet. , strömlekande harrbestånd ochförekomsten av flodpärlmussla gör älvsträckans faunamycket intressant. I lugnvattnet finns sik, abborre och gäddamen även goda bestånd av harr och öring förekommer upptill Stora Tällvattnet och i biflödena. har ettflertal iakttagelser gjorts som styrker att är enutterbiotop.I Världsnaturfondens (WWF) rapport ''Isoleradedelpopulationer av utter: En sårbarhetsanalys'' hävdarforskarna att uttermiljöer måste skyddas frånvattenkraftsutbyggnader om uttern ska kunna överleva pålång sikt. Området uppströms har besöktsav dessa forskare. Som en upplysning kan nämnas att utternär EU:s naturvårdssymbol. Orsaken är den att uttern är påutdöende i och EU vill göra insatser för att förhindradetta.Det är älvsträckans sammanlagda värde som uniknaturmiljö med geologiska kvalitéer, det växt- och djurlivsom är knutet till älven och dess betydelse för det rörligafriluftslivet och turismen samt för de närboende som gör denviktig att skydda.En stor majoritet av lokalbefolkningen har motsatt sig denplanerade utbyggnaden. ,i och harockså motsatt sig tillstånd till utbyggnad. De anser attskyddsvärdet överstiger värdet av en exploatering avforsarna mellan och debatten om framtid har man från vissa hållframfört, som en kompromiss, ett tioårigt moratorium förutbyggnad av älven. Frågan om att tillåta eller inte tillåta enutbyggnad av uppströms kan endastbesvaras med ett ja eller nej. Vad beträffar Gideälvenuppströms bör svaret bli nej till fortsatt utbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skydda uppströms Björnaenligt 3 kap. 6 § naturresurslagen.
mot · GI02Bo530 · 1995-01-25 00:00:00 — När bygglov medges för en byggnad avses byggnaden stå''''. En byggnadsnämnd har rätt att ge tillfälligtbygglov för av max , vilket sedan kan förlängasmed högst två gånger , dvs. Därefter måsteantingen ''fast bygglov'' beviljas eller byggnaden avlägsnas.När det gäller placeringen av vindkraftverk i känsligaområden kan det ibland kännas svårt för en byggnadsnämndeller en länsstyrelse att ge ett definitivt bygglov för allframtid med hänsyn till att det kan råda osäkerhet om allaeffekter av vindkraftverket på den platsen.I ett sådant läge skulle beviljandet av ett tillfälligt bygglovför vindkraftverk med än vad nuvarandelagstiftning medger kunna vara en framkomlig väg både förden som ger tillstånd till bygget och även för entreprenörensamt för kapitaliseringen som hellre accepterar etttidsbegränsat tillstånd än inget bygglov alls.Vindkraftverk har dessutom fördelen att när de en gångavlägsnats lämnar de en mycket ringa miljöpåverkan eftersig i form av ett gjutet fundament under mark, som detknappast är meningsfullt att avlägsna medan övriga delar avvindkraftverket, turbin, maskinhus och torn samt ev.transformator och markkablar lätt kan avlägsnas. Man kandärför anse att marken lånas till produktion av ren el underett antal år och det får betraktas som en mycket godmarkanvändning.De tider för tillfälligt bygglov som vindkraftverkenbehöver handlar om 20--. När har gått finnstillräcklig erfarenhet av vindkraftverkets effekter på denplatsen för att kunna avgöra om det bör avlägsnas i och medatt bygglovet upphör eller övergår till ett permanent bygglov. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vindkraftverk bör innefattas i 8kap.
mot · GI02Bo532 · 1995-01-25 00:00:00 — Nybyggda bostäder måste byggas om för att klara kravenpå tillgänglighet i trots att kraven ärhårda och borde leda till att nyproducerade bostäder haranpassats. Detta är slöseri med våra gemensamma resurser.De som berörs av bostadsanpassning och generelltillgänglighet är en ökande grupp. En femtedel av landetsbefolkning är . Nedsatt rörelseförmåga har drygt 1miljon personer i . En halv miljon kan inte gå itrappor, cirka 230 000 är svårt rörelsehindrade och många som vårdatsfärdigt inom somatisk korttidsvård kan ej förflytta sig själva.Det är ekonomiskt omöjligt att bygga serviceboende åt allasom behöver det. Därför måste vanliga bostäder anpassas.Det stöd som finns för bostadsanpassning kan sökas i plan-och bygglagen som 1987 skärptes i fråga om tillgänglighetmen som ger friare tyglar för själva byggprocessen. PBLkompletteras av Nybyggnadsregler som ersätterSvensk Byggnorm.Lagen säger att ''bostäder, arbetslokaler och lokal därallmänheten har tillträde ska vara tillgängliga för och kunnaanvändas av personer med nedsatt rörelse- ellerorienteringsförmåga''. Detta gäller även bostäder iflerbostadshus.Trots lagens skärpta krav använder kommunerna varje för att bostadsanpassa lägenheter, ävennyproducerade, för att göra dessa tillgängliga för äldre ochfunktionshindrade. Det visar tydligt att PBL inte räcker till.Oftast är det små detaljer som behöver ändras. Mestfrekvent är trösklar för lägenhetsdörrar, hygiendörrar,utjämning av nivå till uteplats och av tröskel till balkongdörr.Men även bredare dörrar, elinstallationer såsom vägguttag,eluttag och strömställare som skall placeras en bit upp påväggen istället för nere vid golvet, inredning i köken somskall förses med hällspis och inbyggnadsugn etc.Att bostadsanpassa lägenheter efter det att vi blivit äldreeller efter det att vi fått något funktionshinder är kostsamtoch det är inte alltid så lätt att i efterhand få anpassningen attsmälta in i befintlig miljö. Därför är det bättre att''bostadsanpassa'' lägenheterna redan vid nyproduktion. Fördet som är bra för äldre och handikappade är oftast bra ävenför oss andra. Dessutom skulle det vara lättare för äldre ochhandikappade att hälsa på vänner och släkt om man visste attalla lägenheter har samma tillgänglighet. Samspelet mellanmänniska och fysisk boendemiljö måste tydligare framgå iPBL och Nybyggnadsregler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av högrebostadsanpassningskrav vid ny- och ombyggnad av bostäder.
mot · GI02Bo533 · 1995-01-25 00:00:00 — Problem med sjuka hus och ventilation förorsakar storalidanden och kostnader, särskilt om konsekvenserna av deökade allergierna vägs in i sammanhanget. Ändring i plan-och bygglagen har tillkommit för att -- i bästa fall -- få detjuridiska ansvarsförhållandet klargjort.Byggherrarna har inte tagit det ansvar som ålades dem närlagen trädde i kraft . kan en byggherre ställas tillsvars om ett hus inte är sunt, men det kan fortfarande -- ienlighet med gällande byggnorm -- byggas på ett sådant sättatt kunskap finns om att huset kommer att bli sjukt. Högrekrav måste från början ställas på en miljömedvetenupphandling; materialval, luftkvalitet, inneklimat m.m.Byggnormerna måste ändras så att de mer stämmeröverens med nya erfarenheter kring hur man undviker attbygga ett sjukt hus. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om krav på miljömedveten upphandlingså att man undviker att bygga sjuka hus.
mot · GI02Bo534 · 1995-01-25 00:00:00 — Utbildning och samverkan i byggprocessen Under en lång följd av år har vi haft problem medinomhusmiljöer. Det har handlat om brister i ventilation,mögel, andra fuktskador, asbest etc. Men det har ocksåhandlat om brister beträffande planlösning,byggkonstruktion, material m.m. Brister som inneburitdåliga arbetsmiljöer för dem som varit tvungna att vistas ocharbeta i dessa lokaler.Att de ovan beskrivna bristerna kunnat återupprepasdecennier måste tillskrivas brister iutbildning och dålig samverkan mellan de olika aktörerna ibyggprocessen. Vunna erfarenheter på det här området måstetas tillvara bättre.Ny lagstiftning har på ett tydligare sätt lagtfast ansvaret på byggherren för samverkan mellan aktörernaoch för att förhindra att olyckor och skador inträffar underförberedelser och uppförande av en byggnad. Men det räckerinte. Dåliga insikter i arbetsmiljö på ett tidigt stadium ibyggprocessen har vid många tillfällen påverkatarbetsmiljön för arbetstagarna efterinflyttningen. Det kan ha berott på avsaknaden av tämligenelementära kunskaper i arbetsmiljö. Detta måste åtgärdas.Mer och bättre utbildning i arbetsmiljö för arkitekter ochprojektörer är önskvärt. Ansvaret för dem som projekterarmåste också förtydligas liksom skyldigheten att samverka ibyggprocessen.Yrkesinspektionens förhandsgranskning är ett stöd förutveckling av god arbetsmiljö. Genom att bättre ta tillvara desynpunkter som yrkesinspektionen ger kan man förhindra attomöjliga arbetsförhållanden ''byggs fast'' vid ny- ellerombyggnad. Det därför viktigt att denna förhandsgranskningslutförs innan bygglov lämnas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bättre utbildning och samverkan ibyggprocessen.
mot · GI02Bo536 · 1995-01-25 00:00:00 — Skydd av vattenområden och älvsträckor Bestämmelserna om skydd för vattendrag som ärvärdefulla ur bevarandesynpunkt finns i naturresurslagen,NRL, 3 kap. 6 §. Där anges att vattenkraftverk samtvattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamål intefår utföras i vissa särskilt angivna vattenområden ochälvsträckor.I 3 kap. 2--6 §§ finns vidare särskilda bestämmelser omskydd för natur- och kulturvärlden. Dessa bestämmelserberör också värdefulla vattendrag.Riksdagen beslutade om att 13vattenområden och älvsträckor skall omfattas avskyddsbestämmelserna enligt 3 kap. 6 § NRL. Vid sammatillfälle beslutades om en fortsatt inventering av skyddsvärdaälvsträckor och vattenområden i landet. beslutadeäven att ytterligare överväganden borde göras beträffandeälvsträckorna vid Brunnsberg i , sträckanmellan och i , vid Jaurekaska iStora Luleälven samt Ljungån i Gimån.Senare har regeringen tillkallat en utredare med uppgift attlämna förslag om vilka ytterligare värdefulla vattenområdenoch älvsträckor i landet som bör skyddas motvattenkraftutbyggnad. Utredaren har enligtkommittédirektiven att särskilt ytterligare vidta deöverväganden beslutat enligt ovan.I den promemoria som föregick regeringens beredning avproposition 1992/93:80 om utökat älvskydd, framgår bl.a.följande om sträckan vid Brunnsberg i har på denna sträcka bibehållit något av sittursprung medan resten förvandlats till lugnvatten mellankraftverksdammar. Riksintressen ska i detta fall mätas motvarandra. Ett tillskott till landets elproduktion på högst 65GWh ställs då mot bevarandet av den fritt rinnande älvengenom en levande bygd där turism och fiske är viktiga fördess befolkning. Här finns ett lättpaddlat kanotvatten och ettmycket värdefullt strömfiske med goda bestånd av harr ochöring. Fisket är upplåtet som sportfiske och därmedsammanhängande service och god tillgänglighet.Fiskeristyrelsen har därför betecknat älven här somriksintressant för fritidsfisket och riksintresset avser också deskyddsvärda arter och stammar av fiskar som förekommer.Djurlivet är rikt med stora mängder häckande sjöfågel.Knölsvan häckar här på sin nordvästligaste lokal i länet.Säkra iakttagelser av utterförekomst har även rapporterats.Länsstyrelsen i har i yttrande till utredaren underhösten 1993 återupprepat bevarandeintresset av älvsträckan.Slutligen bör erinras om att vid den folkomröstning ifrågan som genomfördes , avkommunens invånare uttalat att kraftverket inte bordebyggas. stödde kravet på en utbyggnad.Deltagandet i omröstningen var över 70 %.Det finns således mycket starka skäl mot en utbyggnad.Dessa har också vunnit gehör hos en stark opinion i bygden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skydd av älvsträckan vid Brunnsbergi enligt 3 kap. 6 § i naturresurslagen, NRL.