mot · GI02U225 · 1995-01-25 00:00:00 — Det svenska biståndet till Sänk inte biståndet till efter befrielse minskas biståndet med entredjedel, räknat på 12månader. Eritreabiståndet är f.n. under diskussion, och detfinns spår av tveksamhet i regeringens skrivningar. Dettapräglar också biståndsarbetet. Det är begränsat till energi ochförvaltning. , som svarar för energidelen, har baraförbrukat en del av årets anslag. Som en möjlig framtidaverksamhet föreslås en humanitär insats för att repatriera de400 000 eritreanska flyktingar som finns i Sudan.Eritrea är krig -- först mot den etiopiskakejsarregimen och därefter mot Mengisturegimen -- nu ettav världens fattigaste länder. Ekonomin är slagen i spillror.Återuppbyggnaden har börjat, men den kommer att ta långtid och kräva resurser, som det utblottade landet inte har.I har ett målmedvetet arbete inletts för att bekämpafattigdomen, som är värst i byarna på landsbygden. Det ärdessa byar som skall ta emot de 400 000 flyktingarna frånSudan.Folkomröstningen om självständighet 1993 genomfördesenligt FN på ett föredömligt sätt jämfört med de flesta andraliknande processer. Det nuvarande författningsarbetetkännetecknas av brett folkligt deltagande i form av mötenoch seminarier över hela landet. Målet har formulerats som''ett pluralistiskt samhälle med en långsiktig utveckling avinstitutioner som folkrörelse, partier, fristående massmedia,opartiskt rättsväsende och lika rättigheter för kvinnor''.Eritrea torde ha större förutsättningar att uppnå dessa mål ände flesta afrikanska länder.Den författning som är under utarbetande har ett särskiltavsnitt om kvinnans rättigheter. Kvinnans ställning skallstärkas, inte minst i äktenskaps- ochskilsmässolagstiftningen. Könsstympning skall förbjudas.Mödravårdskliniker skall byggas över hela landet ochbarnmorskor utbildas i varje by. Barndaghem skall inrättas ide större städerna för att ge kvinnorna möjlighet tillförvärvsarbete för kvinnor på mer jämlika villkor.Framstegen kan bli betydande, för den eritreanskakvinnorörelsen är stark och målmedveten.Hur dessa ambitiösa målsättningar kommer attförverkligas avgörs i stor utsträckning av vilka resurser somkan sättas in. Här kan svenskt bistånd få stor betydelse.Miljöproblemen i har förvärrats av det långa kriget.Före kriget var mer än halva landet skogsbevuxet. återstårbara någon procent av skogsarealen. Ett omfattande arbetehar inletts för skogsplantering och terrassering av bergen.Skogsskövling och erosion har förstört landetsvattentillgångar. arbetar människorna med dammar ochbevattningsanläggningar. Stora arealer måsteåterskapas för folkets överlevnad och för att ta emotflyktingarna.En förutsättning för demokratisk utveckling är att folketäger kunskap. Målet i är att ge varje barnskolutbildning. Skolor byggs som aldrig förr över helalandet. En enhetlig, prefabricerad byggnadsmodellminimerar kostnaden.Städerna är sönderbombade. Värst är förödelsen i denviktiga hamnstaden . Återuppbyggnad måste skesnarast. Tillgången på stadsplanerare är lika begränsad somtillgången på byggnadsmaterial.En förutsättning för utvecklingen av det eritreanskanäringslivet är tillgång till goda kommunikationer, främstvägar men även järnvägar. Man arbetar intensivt för attåteruppbygga och förbättra vägnätet.Det bor åtta tusen eritreaner i , och många av demhar god utbildning. De utgör en resurs som bör tillvaratas iåteruppbyggnads- och utvecklingsarbetet.I finns också ett engagemang för atttillvarata i biståndsarbetet. Kyrkliga och politiska gruppergör insatser för att lindra fattigdomen. Fredsgrupper ochenskilda bidrar till arbetet för de eritreanska kvinnornasrättigheter. Flera organisationer har byggt skolor i Eritrea.Just nu genomför skolelever en stor insamlingskampanjunder mottot ''Elever hjälper elever''. Läkare gör egnainsatser för hälsovården. Arkitekter försöker bidra tillstadsplanering och stadsutveckling.Vänsterpartiet anser att det finns förutsättningar för ettbrett biståndssamarbete med för att bekämpafattigdomen, främja demokratin, stärka kvinnans ställning,reparera miljöskadorna, ge barnen skolutbildning,återuppbygga städerna och förbättra kommunikationerna.Vid den kommande utformningen av Eritreabiståndet börhuvudinriktningen vara långsiktighet ochfattigdomsbekämpning. Det bör också utformas så att detfrämjar stabilitet i regionen, exempelvis genom bättrekommunikationer som knyter länderna samman.Detta skall regeringen ta fasta på i utarbetandet av det nyalandsprogrammet. För att möjliggöra detta måste biståndetåtminstone bibehållas på nuvarande nivå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om biståndet till .