mot · GI02Jo662 · 1995-01-25 00:00:00 — Havet har länge använts och används fortfarande som ettavfallslager där avfall från olika typer av mänskligverksamhet lagras upp. I stort sett alla delar av samhälletpåverkar havet. Industrin släpper ut giftiga halogeneradeämnen och metaller. Jord- och skogsbruket orsakar utsläppav kväve. Kommunernas reningsverk släpper också utnärsalter och giftiga ämnen från uppsamlat dagvatten, t.ex.bly från bensin. Både landbaserade utsläppskällor och fartygsom fraktar olja orsakar oljeutsläpp i den känsliga Östersjön.Haven längs våra kuster är både övergödda och förgiftade.Artsammansättningen förändras när näringsbalansenförändras och koncentrationen av näring i havet blir enannan. Fisken drabbas av syrebrist, vilket försämrarmöjligheterna till fiske i t.ex. . Mer än en tredjedelav bottnar är syrefria eller helt döda. Syrehalternahar dock ökat efter det senaste saltvatteninbrottet.Fisken innehåller också ofta så höga halter av miljögifter,t.ex. kvicksilver och dioxin, att det är farligt för hälsan att ätaden för ofta.Miljöförstöringen av havet har gått så långt att bådelivskvalitet och ekonomi drabbas. Många miljöskador kandessutom vara irreversibla, d.v.s. det går inte att åtgärda demhur mycket man än vill eller hur mycket pengar man änsatsar.Olika utsläpp till luften försämrar också havsmiljön.Trafikens utsläpp av kväveoxider ökar både kväveläckagetfrån jord- och skogsbruksmark och deponeras direkt frånluften. av det kväve som tillförs Östersjöndeponeras från luften.Miljömålen uppnås inteFlera av de mål som antagit som berörhavsmiljön kommer inte att uppnås. Utsläppen avkväveoxider ska minska fram jämförtmed utsläppsnivån . Det här målet kommer inte attkunna nås. Ambitionsnivån har sänkts och inriktningen är nuatt klara detta mål . Målet att halvera devattenburna utsläppen av kväve från mänskliga aktivitetermellan 1985 och 1995 kommer inte heller att nås.Ekonomiska styrmedelEkonomiska styrmedel borde kunna användas i storutsträckning även när det gäller miljöfarliga utsläpp tillvatten. Föroreningar till vatten som skulle kunna beläggasmed miljöskatter är t.ex. kväveutsläpp från kommunalareningsverk. Skatten skulle stimulera kommunerna att byggaut kapaciteten för kvävereduktion. De kommuner somistället för att minska utsläppen från reningsverken anladevåtmarker skulle kunna få sina miljöskatter reducerade medden reningseffekt som våtmarkerna beräknas ge. Det ärmöjligt att en mer kostnadseffektiv minskning avkväveutsläppen skulle bli fallet om kommunerna fick välja.I stort sett alla landets kommuner har mycket gamlaavloppsledningar som behöver bytas ut. En miljöskatt på kväveutsläppen skulle stimulerakommunerna att välja andra typer av toalettsystem än dagensvattentoaletter. Större nybyggda bostadsområden bör inte fåanslutas till den gamla typen av avloppsledningssystem därnäringsämnen från samhällena släpps ut i hav, sjöar ochvattendrag.Vi föreslår att regeringen ska begära förslag tillmiljöskatter på utsläpp till vatten av tungmetaller samt kvävefrån såväl industri som kommunala reningsverk.GenomförandeplanerVi föreslår att genomförandeplaner baserade påmiljökvalitetsnormer ska införas. Genomförandeplanernabehöver vara bindande och inte endast allmännaredogörelser för målsättningar och om vad som bör göras. Debör omfatta områden av olika geografisk storlek beroende påvilka miljöproblem man syftar till att lösa. Även i fall därman arbetar med samma miljöproblem på nationell, regionaloch lokal nivå bör genomförandeplaner finnas på olikanivåer. De åtgärder som föreskrivs på den lokala nivån blirnaturligvis mer detaljerade än planerna på regional nivå.Den största delen av de föroreningar som tillförs havetkommer dit via floderna som tillförs föroreningar från sinaavrinningsområden. Därför är det lämpligt att utvecklagenomförandeplaner som geografiskt omfattar olikaavrinningsområden. Mål kan sättas upp på nationell nivå förde minskningar i tillförsel av föroreningar som ska klarasinom varje avrinningsområde. På regional nivå läggs ettåtgärdsprogram fast. I åtgärdsprogrammet kan bådegenerella föreskrifter, åtgärder av punktutsläpp ochekonomiska styrmedel finnas.Jordbruket och havetEn stor del av det antropogena kväve som kommer frånsvenska utsläpp tillförs havet i och , ca35 % kommer från jordbruket. Det svenska jordbruket äridag inte långsiktigt hållbart. Under de senaste decenniernahar jordbruket genomgått en snabb specialisering som varitmöjlig eftersom man kunnat kraftigt öka användningen avhandelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel.Specialiseringen har inneburit att växtföljder som inte ärbiologiskt anpassade har utvecklats.Handelsgödselanvändningen har gjort att djurhållningen harvarit möjlig att koncentrera. I de djurtäta områdena med lättajordar är problemet med kväveurlakning från jordbruksmarkvärst.I vår jordbrukspolitiska motion föreslår vi omfattandesatsningar på ekologiskt jordbruk och på resursbevarandekonventionellt jordbruk. I motionen föreslår vi också kraftigthöjda miljöavgifter för kväve och kadmium i handelsgödseloch för kemiska bekämpningsmedel.Förluster av närsalter kan minskas om åkrarnas kantzonerlämnas obrukade i närheten av öppna vattendrag. Vi föreslåratt skötsellagen ändras så att ska lämnas obrukadeintill öppna vattendrag.VåtmarkerEtt av de billigaste sätten att minska tillförseln av kvävetill haven är att återskapa våtmarker. bör som sinmening ge regeringen till känna att stora arealer våtmarker,framförallt i och , behöver återskapas för attminska kväveläckaget.Kommunala avloppsreningsverkDe kommunala reningsverken utgör stora källor till utsläppav närsalter till havet. Det är betydligt dyrare att införa kravpå kvävereduktion i avloppsreningsverk än att anläggavåtmarker. Eftersom situationen i havet kräver långtgåendeminskningar av kväveutsläppen anser vi att dessa dyrareåtgärder måste sättas in.Vi föreslår att krav på kvävereduktion införs sommotsvarar:60 % vid kustnära avloppsreningsverk vidVästerhavet och senast den 1/7 vidkustnära avloppsreningsverk vid senast den1/7 vid kustnära avloppsreningsverk vidVästerhavet och införs senast den 1/7 1999.Många kommunala avloppsreningsverk tar emotmiljöfarliga utsläpp från industrin. Vi föreslår att sådana kravska ställas på kommunerna att de ska ha upphört att blandaindustriutsläpp och dagvatten med hushållsavlopp senast den1/1 1999.Skogen och havetLäckage från skogsmark står för en allt större del avövergödningen av havet. Kväveoxider, framförallt frånvägtrafiken, deponeras på skogsmarken. Skogen kan dockinte ta emot hur mycket kväve som helst. Marken når till slutkvävemättnad och urlakningen ökar. Depositionen avkväveoxider är emellertid inte den enda orsaken tillkväveläckaget från skogsmark. Metoderna att bedrivaskogsbruk bidrar också till ökat kväveläckage. Behovet avskyddsdikning är symtom på att man valt felskogsbruksmetoder. Man har inte tagit hänsyn till attgrundvattennivån kan stiga efter avverkning. Skyddsdikningav skogsmark bör förbjudas.Oljeutsläpp i ekologi är mycket känslig för oljeutsläpp.Utbytet av vattnet i innanhavet är långsamt. släppsstora mängder olja ut från fartyg, framför allt i samband medolyckor. När det gäller oljetransporter anser vi bl.a. attstorleken på oljelasterna måste begränsas och att kraven påfartygen ska höjas.Resurserna för mottagning av olja och annat kemikaliespillvid berörda hamnar måste förbättras. Senast den 1 januari1997 bör samtliga hamnar ha investerat imottagningsstationer som kan ta hand om kemikalieresternapå ett tillfredsställande sätt.Vi anser att tillstånd till oljeborrning och prospekteringöverhuvudtaget inte ska ges i , eftersom miljön äralldeles för känslig. Dessutom anser vi att användningen avfossila bränslen måste avvecklas p.g.a. växthuseffekten, ochnågra nya oljekällor bör därför inte öppnas.FiskodlingFiskodlingarna utgör ingen stor del av de totala utsläppenav närsalter till havet som helhet. Men lokalt kan de ha storbetydelse. Eftersom halterna av kväve och fosfor i ligger långt över de naturligabakgrundsvärdena är det dessutom viktigt att minimerautsläppen från så många källor som möjligt.Utsläppen från fiskodlingar kan variera mycket. Valet avfoder och om man har effektiv reningsanläggning betydermycket. Samtliga fiskodlingars tillstånd bör därför omprövasallra år efter att koncession givits. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt miljöavgifter/skatter i ökad utsträckning bör införas ävenför utsläpp till vatten,2. att hos regeringen begär förslag till miljöskattpå industriutsläpp av tungmetaller,13. att hos regeringen begär förslag till miljöskattpå kväveutsläpp till vatten,14. att som sin mening ger regeringen till känna attkommunerna, om miljöskatt införs på kväveutsläppen frånreningsverk, får möjlighet att reducera skatten också genomatt anlägga våtmarker,15. att hos regeringen begär att Naturvårdsverketfår i uppdrag att lämna förslag till hur miljösituationen ihavet kan förbättras med hjälp av genomförandeplanerbaserade på flodernas avrinningsområden,6. att hos regeringen begär förslag till ändring iskötsellagen så att minst 5 m obrukad mark lämnas vid öppnavattendrag,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt stora arealer våtmarker måste återskapas i framför alltHalland och ,8. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kustnära kommunala avloppsreningsverk vid Västerhavetoch bör ha infört kvävereduktion motsvarandeminst ,9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kustnära kommunala avloppsreningsverk vid Bottenhavetbör ha infört kvävereduktion motsvarande senastden ,10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kustnära kommunala avloppsreningsverk vid Västerhavetoch bör ha infört kvävereduktion motsvarandeminst ,11. att som sin mening ger regeringen till kännaatt dagvatten, miljöfarliga industriutsläpp och avlopp frånhushållen inte bör få blandas i samma avloppssystem fr.o.m.den 1 januari 1999,12. att hos regeringen begär lagförslag sominnebär att oljeborrning och prospektering i Östersjönförbjuds,13. att hos regeringen begär att Naturvårdsverketfår i uppdrag att kartlägga och utarbeta ett åtgärdsprogrammot de landbaserade oljeutsläppen,14. att som sin mening ger regeringen till kännaatt samtliga berörda hamnar skall ha mottagningsstationerför olje- och kemikaliespill väl utbyggda senast den 1 juli1997,15. att som sin mening ger regeringen till kännaatt villkoren för de havsbaserade fiskodlingarna böromprövas allra år efter det att varje enskilt tillståndgivits.