mot · GI02Ju205 · 1995-01-25 00:00:00 — Samhällets insatser mot den ekonomiska brottsligheten ärhelt otillräckliga. Brotten präglas av ökad komplexitet ochmoderna metoder. Stora brister i rättsväsendets förmåga atthantera dessa brott har uppdagats i bl.a. revisorersgranskning. Tidsfördröjningarna är alltför låga. Otillräckligskattekontroll, speciellt vad gäller mervärdesskatten, är en avmånga orsaker. Brister finns även i indrivningen avskatteskulder, särskilt från personer i utlandet.Arbetet på regeringsnivån har varitotillräckligt. Den långvariga bristen på uppföljning, samladeanalyser och konsekvent styrning av insatserna motekonomisk brottslighet ses av oss som en huvudanledningtill att missförhållandena har kunnat växa sig så stora.Den socialdemokratiska regeringen har angivit kampenmot den ekonomiska brottsligheten som ett prioriteratområde inom brottsbekämpningen. För att få avsedd effektbehövs åtgärder inom åtskilliga områden. Åtgärderna berörflera departement. Det är bra att redantagit initiativ för att samordna regeringens åtgärder mot denekonomiska brottsligheten genom att bl.a. ha tillsatt ensärskild bredningsgrupp för detta arbete.Det är mycket tillfredsställande att regeringen har aviseratatt man kommer att presentera en samladstrategi för samhällets åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. Samhället behöver kraftsamla sina insatsernär det gäller att förebygga och beivra ekonomiskbrottslighet.Den ekonomiska brottsligheten är ett samhällsont. Dessförekomst betyder att samhället undandras betydandeinkomster. Såväl välfärdsmål som fördelningsmål hotas närsamhället inte får de skatteinkomster som det samladeproduktionsresultatet i landet ger underlag för.Den ekonomiska brottsligheten har ytterligare negativaeffekter på samhället och medborgarna. * skaffar sig ett ekonomiskt övertag överde seriösa. Konkurserna ökaroch den samhällsekonomiska resursstyrningen försämras. * Den allmänna moralen luckras upp, när de som sysslarmed ekonomisk brottslighet kan göra det utan överhänganderisk för upptäckt och straff. Samhällssolidariteten urholkas.Ekobrotten visar en mycket oroväckande ökning. Vissanäringar har blivit tummelplatsen för oseriösa personer.Polisanmälan om svartjobb är mycket vanligt, särskilt istorstäderna. Men polisen har inte resurser att utreda. De som vill lär sig snabbt att det är tämligenriskfritt att bryta mot lagar och regler.Den ekonomiska brottsligheten präglas av nya metoderoch ökad komplexitet. Ny informationsteknik utnyttjassystematiskt och gör brotten svårare att upptäcka och bevisa.Avancerade brottslingar har ofta juridisk och ekonomiskexpertis till sitt förfogande. Bolagsbildningar utan seriösverksamhet har blivit vanliga, och många brott harinternationell anknytning.Det finns också brister i skattekontroll och indrivning.Skattemyndigheternas kontrollresurser och lagliga rätt ärbegränsade. Det begränsar också deras möjligheter attupptäcka brott. Mervärdesskatten, som svarar för entredjedel av statens inkomster, har utsatts för en mängdbedrägerier . Skattemyndigheternas kontrollvad gäller mervärdesskatten motsvarar varken behovet avkontroll eller skattens betydelse som inkomstkälla.Granskningen visar på brister i samordningen mellan demyndigheter som måste samverka i brottsutredningarna.Många är inblandade, inte bara åklagare och polis utan ävenkonkursförvaltare, skatte- och kronofogdemyndigheter, tullm.fl. Ett konkret samarbete lyckas ibland, men är inte regel.Det normala är att var och en först arbetar klart utifrån egnapremisser och därefter rapporterar till den det vederbör,varefter ärendet hamnar på väntelista. Dröjsmålet (ochresursbristen) gör att mycket faller i glömska. Då ärendet tasupp på nytt har man förlorat både tempo och sammanhang iutredningen.Vi anser att organisationsfrågan bör lösas snarast.Regeringen bör återkomma till med förslag tillprinciplösning av organisationsfrågan på central ochregional nivå, och härtill hörande frågor som beröreffektiviteten i brottsutredningarna.Det är enligt vår mening viktigt att upprätthålla en strängsyn på bokföringsbrott. Skälen till ett eventuellt införande avsanktionsavgifter bör vara att åstadkomma en mer effektivrättstillämpning än . Bokföringsbrott av mera allvarligtslag måste självfallet behållas inom det straffrättsligasystemet, bl.a. därför att det i vissa stora ekobrottshärvorendast är bokföringsbrott som är någorlunda lätta att utredaoch bevisa.Regeringen bör ge tydliga signaler till företagare ombetydelsen av att bokföringen sköts väl. De auktoriseradeoch godkända revisorerna har en nyckelroll när det gäller attförebygga ekonomisk brottslighet.Det finns enligt vår mening ett ökat behov avmyndighetskontroll. Näringslivet bör ha direkt intresse av attsamhällets kontrollsystem fungerar bättre, detta för attmotverka snedvridna konkurrensförhållanden. Vissakontroller kan dessutom vara lönsamma för staten. Engenerellt förbättrad myndighetskontroll behövs också somstöd för den allmänna skatte- och betalningsmoralen isamhället.Vad gäller rekrytering och utbildning av godaekobrottsutredare är det enligt vår mening mycket troligt attförbättringar skulle kunna åstadkommas genom att pröva nyarekryteringsvägar. Ett större tillskott av ekonomer och annanspecialkompetens till såväl polis- som åklagarmyndigheterförefaller också väl motiverat. Avvägningarna mellan olikatyper av kompetens måste självfallet göras inom respektivemyndighet.Bristerna inom såväl eko-polis som åklagarväsendet ärenligt vår mening särskilt allvarliga med tanke på åklagarenscentrala roll inom såväl brottsutredning som rättegång.Men kampen mot den ekonomiska brottsligheten kan inteenbart föras genom utredningsresurser och straffskalor. Dethandlar också om solidaritet och moral.Samhällssolidaritet och moral i ett vidare perspektivpåverkas av det samhällsklimat vi lever i. Situationen isamhället kan förändras genom information ochopinionsbildning. Av tradition har folkrörelserna haft en storbetydelse när det gäller att bedriva upplysning ochopinionsbildning. har dock folkrörelsernasroll minskat, såväl på detta område som på andra. Detta harflera orsaker. Det handlar om såväl en krympande ekonomisom människors inställning till folkrörelsernas roll ochmöjligheter.I sydöstra genomförs ettarbete med namnet Facket i . Arbetet går ut påatt belysa bristerna i kontrollen av den tillfälliga handelnsamt i hotell- och restaurangbranschen och denekobrottslighet som i skuggan av detta kan pågå. Resultatetvisar på brister i lagstiftningen. Dessa brister har ocksåredovisats i en rapport till revisorer.Det ovan redovisade pekar på att det finns många olika sättatt bedriva upplysning och information. Andra folkrörelserkan säkert spela en lika aktiv roll på detta område i samarbetemed myndigheter och experter. Det är därför angeläget attresurser även fortsättningsvis skapas för insatser av den härkaraktären. Genom det engagemang och de erfarenheter somfolkrörelserna besitter, kan utvecklingen på det här områdetpåverkas med förhållandevis mindre resurser än om kampenmot den ekonomiska brottsligheten enbart skall föras iformer av utredningsresurser och straffskalor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förebyggande insatsermot ekonomisk brottslighet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det brottsutredande arbetetrörande ekonomisk brottslighet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att indrivaskatteskulder.1