mot · GI02So623 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningNu växer åter barnomsorgsköerna ute i kommunerna. Ettflertal kommuner kan inte svara upp mot socialtjänstlagensbestämmelser om att ordna efterfrågad barnomsorg inomföreskriven tid. Det hastigt uppkomna ökade behovet ärdelvis politiskt betingat. Det är viktigt att kommunerna nuges de allra bästa förutsättningar och handlingsfrihet för attlösa kommuninnevånarnas behov.FörmyndarpolitikVi kristdemokrater ser med oro på den förmyndarpolitiksom socialdemokraterna på nytt genomdrivit inomfamiljepolitiken. Avvecklingen av vårdnadsbidraget,slopandet av avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnaderoch slopandet av rätten till tjänstledighet har direktdrabbat av de familjer som har barn under 3 år.Det har lett till att orättvisan mellan olika familjer ökar.Samtidigt som valfriheten minskar för familjerna ökar ocksåkommunernas kostnader för barnomsorgen.Vidare har socialdemokraterna visat att de inte vill geföräldrarna möjlighet att själva få avgöra hur man vill ordnasin barnomsorg. Det är helt fel signaler som regeringen geri av social otrygghet, där barn och ungdomars rotlöshetdiskuteras och det brutala våldet breder ut sig. bör mani stället uppmuntra engagemang och låta föräldrarna bedömavad som är bäst för barnen. Det skapar trygghet ochförebygger social utslagning.FöräldrarollenAtt vara förälder är det finaste som finns. Inget ansvar ochingen uppgift kan vara större än att ge barn trygghet och engod fostran. Föräldrarnas kravlösa kärlek, engagemang ochintresse för sina barn är av avgörande betydelse för barnetsutveckling och kan knappast ersättas av någon samhälleliginstans. Ett barn behöver båda sina föräldrar. Det är ifamiljen som vi lägger grunden för vår karaktär, våravärderingar och vår förmåga.Skilsmässorna ökar 1992 gick 50.000 par skilda vägar. Det är en ökning med10.000 jämfört med t ex 1986. Separationerna ökar mest ifamiljer med små barn, och om utvecklingen fortsätter isamma takt så kommer av alla barn att före sin18-årsdag få vara med om att föräldrarna flyttar ifrånvarandra. Det innebär att många barn berövas rätten att fåväxa upp med båda föräldrarna i sin närhet. Alltför ofta ärdet en av föräldrarna som får vårdnaden och på så sätt misterbarnet vardagskontakten med den andra föräldern. Därförborde åtgärder sättas in för att undvika separationer. Varjeseparation som undviks är till stor fördel för barnet. Efter desenaste fallen av brutalt våld har det åter uppmärksammatsatt alla barn behöver sin pappa. Särskilt pojkarna behöver enman att identifiera sig med.FöräldrautbildningTillgången till föräldrautbildning varierar i olika delar avlandet. I ekonomiskt svåra tider är det lätt att nedprioriteraförebyggande insatser som föräldrautbildning.Föräldrautbildning kan innehålla olika delar sominformation om barns utveckling, hur man praktiskt sköterbarnen och hur man får en positiv och trygg relation. Ett avde största och viktigaste områdena är dock relationen mellanföräldrarna. Det kan vara påfrestande för relationera att få ettbarn som tar mycket av den tid paret tidigare hafttillsammans. Därför är det viktigt att förebyggarelationsproblem genom samtal och information.Föräldrarna är de viktigaste förebilderna för sina barn.Föräldrar kan, genom sitt sätt att vara mot varandra, visa huren man och en kvinna kan fungera tillsammans. Föräldrarförmedlar på så sätt värderingar, roller och mönster tillbarnen. Det uppfattar barnen genom att se vad som försiggåri samspelet mellan föräldarna. Det är viktigt att inse att detär genom att underlätta och hjälpa föräldrarna som vi gör denstörsta insatsen för barnen. Genom att sätta in insatser tidigtstärks och utvecklas föräldrars och barns roll i familjen ochfamiljens roll i samhället. På många platser i landet görsstora insatser på föräldrautbildningens område. Det är viktigtatt inse vilka vinster det kan bli, både humanitärt ochekonomiskt med förbyggande insatser. Därför måsteföräldrautbildningen lyftas fram.Familjerna måste få väljaFör oss kristdemokrater är det självklart att varje familjsjälv ska få avgöra hur den vill ordna sin barnomsorg. Statensoch kommunens uppgift är att anpassa sig till familjensönskemål, inte styra familjens val.Fyrpartiregeringen inledde en förnyelse avfamiljepolitiken. Det första steget togs 1992 då dörrarnaöppnades för alternativ inom barnomsorgen genom att denså kallade avskaffades.Det andra steget togs med beslutet om en barnomsorgslagsom började gälla . Barnomsorgslagenålade kommunerna att erbjuda plats i privat eller kommunalbarnomsorg åt alla barn i åldrarna med . Enbarnomsorgslag är dock oacceptabel om man inte samtidigtskapar reell valfrihet för barnfamiljerna.Det tredje steget för att förbättra barnomsorgen och göraden mer rättvis togs när vårdnadsbidraget infördes den 1 juli1994. Syftet med vårdnadsbidraget var att utjämna deorättvisor som fanns mellan olika barnfamiljer genom attendast de som utnyttjade offentligt finansierad barnomsorgfick samhällets stöd. Vårdnadsbidraget ökadesmåbarnsföräldrarnas möjligheter att kombinera yrkesarbeteoch omvårdnad om barnen på ett mer flexibelt sätt.Den socialdemokratiska regeringen har åter införtförmyndarpolitiken och minskat familjernasbestämmanderätt och handlingsutrymme. Vi anser medbestämdhet att det inte är statens eller kommunens uppgiftatt genom ekonomiska regler favorisera en viss barnomsorgframför en annan. Däremot ska stat och kommun se till attden barnomsorg finns tillgänglig som familjerna efterfrågaroch vill valde vårdnadsbidragIntresset för vårdnadsbidraget blev stort. betalades vårdnadsbidrag ut till 167 185 familjer,eller av alla familjer med barn mellan 1 och 3 år.Av de som fick vårdnadsbidraget tog uthela beloppet, vilket innebär att de antingen hade privatbarnomsorg eller att föräldrarna skötte barnomsorgen själva.För de som inte valde vårdnadsbidrag förändradesingenting.Vårdnadsbidraget gör det möjligt för familjerna att ordnabarnomsorgen mer flexibelt och det skapar större rättvisamellan barnfamiljerna. Det bidrar också till att hålla nerekostnaderna för kommunerna. En nyproducerad plats, förbarn mellan , kostar i regel kommunerna över100.000 kronor. Vårdnadsbidraget,som betalas av staten,kostar för motsvarande åldersgrupp 24.000. Bara dettafaktum innebär en kraftigt ökad kostnad för kommunerna ombara en del av de barn som tidigare haft vårdnadsbidrag nusöker en plats i den kommunala barnomsorgen.Rätt till tjänstledighet i 3 årDen socialdemokratiska regeringen framförde ekonomiskaskäl som huvudorsak när man genomdrev ett avskaffande avvårdnadsbidraget. Vi har vid upprepade tillfällenargumenterat mot detta. I samband med att vårdnadsbidragettogs bort togs även möjligheten till tjänstledighet bort.Rimligen kan dock inte rätten till tjänstledighet under 3 årefter barnets födelse belasta statskassan, varförhuvudargumentet i den delen faller. Det är viktigt att dennarätt finns kvar för de småbarnsföräldrar som behöver ochönskar det.I avvaktan på den familjepolitiska utredningen, somregeringen aviserat, borde vårdnadsbidraget återinföras i denform det hade före . Det gäller även rätttill avdrag för styrkta barnomsorgskostnader samt rätt tilltjänstledighet till barnet är 3 år.Barnomsorgslag förutsätter vårdnadsbidragNär beslutet om barnomsorgslag togs underströks viktenav att även vårdnadsbidrag skulle införas. Detta för attgarantera ett fritt val men också för att kostnaderna förkommunerna skulle stiga dramatiskt om alla de som hade rätttill det skulle kräva en daghemsplats.Kommunförbundet har räknat ut att det kostarkommunerna cirka 5 miljarder att leva upp tillbarnomsorgslagen nu när vårdnadsbidraget är stoppat.Ett avskaffande av vårdnadsbidraget innebar inte bara attde föräldrar som valt att utnyttja vårdnadsbidraget ochinrättat sig efter det drabbades, utan också att de föräldrarsom inte kan få den daghemsplats de efterfrågar och har rätttill står utan alternativ. Detta på grund av kommunernasdåliga ekonomi.Verkligheten är nu den att barnomsorgsköerna växer ute ikommunerna. Vid en rundringning till kommunerna nyligenvisade det sig att cirka hälften av dem inte kan leva upp tillbarnomsorgslagen. De farhågor som fanns har alltsåbesannats.Hinder för kommunernaMöjligheterna för kommunerna att ordna eller stödja debarnomsorgsformer, som föräldrarna önskar, har generelltsett ökat . saknas dock möjlighetenför kommunerna att mera generellt stödja barnomsorg i detegna hemmet om den utövas av någon av barnets föräldrar.Efter utslag i regeringsrätten har dock kommunernamöjlighet att lämna ersättning för barnomsorg i det egnahemmet om föräldern är anställd som kommunaldagbarnvårdare.Det är mycket viktigt att undanröja hinder för kommunenatt uppfylla de mål och lagar som staten bestämt. Samtidigtmåste det kommunala självstyret främjas så attkommuninnevånarna kan få den service de önskar.Kommunerna är olika och har olika förutsättningar. Därförär det viktigt att de får de allra bästa förutsättningar och ävenhandlingsfrihet för att lösa kommuninnevånarnas behov.Alla familjer är inte lika. Alla har inte nio-till-femjobb.Många barnfamiljer bor i glesbygd där det kanske inte finnsett kommunalt daghem eller där det är mycket stora avståndtill barnomsorg.För att kommunerna ska kunna leva upp tillbarnomsorgslagens intentioner anser vi att kommunernaborde få möjlighet att betala någon form av ersättning direkttill de familjer som önskar och behöver det. Vid eventuelltbeslut om statligt vårdnadsbidrag för barn börsärskilda regler utformas så att ej dubbla bidrag betalas ut.Översyn av det offentliga stödet till barnfamiljernaVi kristdemokrater har förordat en översyn av detfamiljepolitiska stödet till barnfamiljerna. Det gällerbarnbidrag, vårdnadsbidrag och de statliga och kommunalasubventionerna till barnomsorg. Det är viktigt att få enöverblick över familjernas verkliga ekonomiska situation.Att ta ställning till ett bidrag i taget kan ge en felaktighelhetsbild. Samhället betalar drygt 80 miljarder ifamiljepolitiskt stöd om kostnaderna för barnomsorgen ikommunerna medräknas. När besparingar sker, underekonomiskt svåra tider, måste det ske på ettfördelningspolitiskt acceptabelt sätt. Bland annat därför ärdet angeläget med en översyn.Syftet med denna översyn bör, enligt vår mening, ocksåvara att ge föräldrar och vårdnadshavare större inflytandeöver hur resurserna används. Förslaget om översyn har fåttstöd av den socialdemokratiska regeringen som beslutatatt se över det samlade familjepolitiska stödet och föreslåfördelningspolitiskt rättvisa besparingar. Men somman accepterat denna översyn genomförs flera rejälaförsämringar för de familjer som har de lägsta disponiblainkomsterna. Dels har redan förslag lagts om kraftiganedskärningar i flerbarnstilläggen, dels har man tagit bortvårdnadsbidraget och vidare ska barnbidraget dras nergenerellt utan någon direkt kompensation för dem som harde lägsta inkomsterna. Vi kristdemokrater är medvetna omden utomordentligt allvarliga ekonomiska situationen vårtland befinner sig i men vi kan inte accepterafördelningspolitiskt oriktiga besparingsförslag inomfamiljepolitiken.BarnbidragI har vi haft generella barnbidrag . Enav utgångspunkterna har varit att utjämna inkomster mellanfamiljer med och utan barn.Barnbidrag i kombination med vårdnadsbidrag och avdragför barnomsorgskostnader skapar en ökad möjlighet förbarnfamiljer att välja olika alternativ i barnomsorgen.Det nuvarande bidraget till barnfamiljerna är 9 000 kronorper barn och år. Därutöver lämnas flerbarnstillägg. Ifördelningspolitiskt syfte kompletteras barnbidraget med ettbehovsprövat bostadsbidrag. Bostadsbidraget är konstrueratpå så sätt att det innehåller en bidragsdel som inte är knutentill bostadskostnaden men väl till barnantalet och enbidragsdel som är knuten till familjens bostadskostnad.I budgetpropositionen föreslås en generell sänkning avbarnbidraget med per barn och år. Undantagföreslås för ensamstående. Genom bidragssänkningen nås enbesparing på . Medräknas sänkningenav bostadsbidragen för vuxna utan barn är sänkningen . Konstruktionen på sänkningen rubbar denbalans som nåddes i skattereformen.Vi kristdemokrater föreslår en generell neddragning av detallmänna barnbidraget, totalt per barn ochmånad. Det kan emellertid inte anses acceptabelt attneddragningen drabbar alla barnfamiljer lika, oberoende avderas ekonomiska situation.Därför förs per barn över till den barnrelateradedelen av bostadsbidraget. Därutöver föreslås en ytterligarehöjning från fjärde barnet för att kompensera förändringen iflerbarnstilläggen.Genom skattereformen, som genomfördes avsocialdemokraterna och , sänktes de direktaskatterna rejält för de flesta heltidsarbetande. Ju högreinkomst desto större skattesänkningar. Skattesänkningarnafinansierades delvis genom höjda boendekostnader.Barnfamiljer och pensionärer skulle kompenseras för dessa.För barnfamiljerna skedde detta genom en rejäl höjning avbarnbidraget. Pensionärerna skulle få höjda bostadsbidragoch höjt pensionstillskott. På grund av de omfattandehyreshöjningarna som ägde rum i anslutning tillskattereformen blev kompensationen mindre än beräknad,som andel av hushållets utgifter, för många hushåll med smådisponibla inkomster per konsumtionsenhet. Efterregeringsskiftet sökte fyrklöverregeringen att till en delkompensera de sämst ställda pensionärerna genom enhöjning av bostadsbidragen och pensionstillskottet. Förövriga boende höjdes de inkomstprövade bostadsbidragenmer än kostnadsökningarna. Härigenom kompenserades inågon mån de relativa försämringar som mottagarna av dessabidrag fått efter de hyreshöjningar som hade sitt ursprung iskattereformen.Som visas i finansplanen innebär de i budgetpropositionenföreslagna åtgärderna att de av befolkningen somhar den lägsta disponibla inkomsten får den störstaprocentuella sänkningen. Värst drabbade är familjer medflera barn och vissa pensionärer.Statens ekonomiska situation kräver en omprövning avtransfereringarna. Detta märktes inte i densocialdemokratiska retoriken under förra mandatperioden. Ivalrörelsens slutskede kom en omprövning till stånd. Dettakan möjligen förklara att de i budgetpropositionenföreslagna åtgärderna fått en så sned fördelningspolitiskprofil. De sämst ställda får bära en relativt sett större börda.Vi kristdemokrater anser att de familjer som har de lägstainkomsterna bör skyddas. För många familjer ärbarnbidraget helt avgörande för ekonomin. En självklarprincip bör vara att ingen familj ska behöva begärasocialbidrag enbart av det skälet att de har barn. Vi föreslårdärför ändringar i regeringens förslag. Det är dock angelägetatt den aviserade översynen av familjestödet kommer igång.Denna översyn bör belysa effekterna av flera olika åtgärdersom beskattade barnbidrag, skattereduktion, behovsprövadebarnbidrag och förstärkt stöd till familjer med små barn.Ändrade betalningstider för barnbidrag, bostadsbidrag ochbidragsförskottMed nuvarande regler betalas barnbidrag, bidragsförskottoch särskilt bidrag för vissa adoptivbarn ut den 20 ochbostadsbidrag den 25 i . Regeringen föreslår ibudgetpropositionen att bidragen från och med den 1 januari1996 betalas ut den 27 i varje månad.Vi anser att detta förslag är felaktigt. Många barnfamiljerlever under ekonomiskt knappa förhållanden och har småmarginaler. För dem kan det vara av avgörande betydelse attbarnbidraget, och för vissa även bidragsförskottet, betalas utden 20 i varje månad.Vi kristdemokrater kan inte acceptera förslag somförsämrar för de mest utsatta barnfamiljerna, de som är istörst behov av bidragen. Regeringens förslag tyder på attden har dålig insikt i den verklighet som många barnfamiljerlever i. Vårt förslag är att barnbidrag, bostadsbidrag ochbidragsförskott betalas ut enligt nuvarande regler.FlerbarnstilläggSänkningen av flerbarnstilläggen från ,, innebär en övervältring avkostnader på kommunerna eftersom många familjer medflera barn i ökad utsträckning kommer att hänvisas tillsocialbidrag. Vill man nå en besparing på detta område är detbåde bättre och mera rättvist att återinföra en kompensationi bostadsbidragen. Flerbarnstilläggen bör vara relaterade tillbarnbidraget: av barnbidraget för tredje barnetoch för fjärde och följande barn.BostadsbidragetVi föreslår att av det allmänna barnbidragetförs över till det behovsprövade barnrelateradebostadsbidraget. sattes ett tak ibostadsbidragssystemet vid tre barn i familjen. Vi anser dockatt bidraget bör gälla alla barn i familjen vilket innebär attbegränsningen till tre barn upphör. Därutöver föreslås enytterligare höjning från fjärde barnet för att kompenseraförändringen i flerbarnstilläggen.Nivån i föräldraförsäkringenDen socialdemokratiska regeringen har, i motsats till vadman sa i valrörelsen, lagt flera förslag om sänkt ersättningav nivåerna i trygghetssystemen. Föräldraförsäkringen ska,enligt regeringens förslag, sänkas till 75procent av inkomsten, med undantag av de somär avsedda för mamman respektive pappan. Vid vård av sjuktbarn ska ersättningen vara de första 14 dagarnadärefter . Familjer är olika och har olikaförutsättningar. För en del är en sänkning av nivån knappastmärkbar medan den för andra, som lever med småmarginaler, är oacceptabel. Vi kristdemokrater anser dock bör eftersträva en så enhetlig konstruktion som möjligt.Vårt förslag är därför att nivån ska vara för såvälföräldraförsäkringens 12 månader som för vård av sjuktbarn.BidragsförskottVarje månad betalar staten ut ibidragsförskott. Det visar sig att pappornasbetalningsbenägenhet är mycket låg: enbart () av de underhållsskyldiga betalade ochstaten får alltså stå för resten, därav den höga kostnaden,cirka 3 miljarder, kommande år för staten. Det är dock inteenbart den höga kostnaden som är allvarlig utan också detfaktum att alldeles för många barn i praktiken har samhälletsom en förälder. Det skapar känslomässiga störningar bådeför barnet och den förälder som inte betalar och inte tar sittansvar. Vi är väl medvetna om att inte alla har sammaförutsättningar att betala lika mycket men det borde varamöjligt att vidta åtgärder för att exempelvis uppnå en högregrad av återbetalning.För närvarande ser en särskild utredning -- Underhålls- ochbidragsförskottsutredningen -93 (S 1993:09) -- överensamförälderstödet med uppgift att bland annat pröva omförsäkringskassorna kan ges större roll vid fastställande ochjämkning av underhållsbidrag. Målsättningen är attutredningen ska redovisa förslag vad gällersåväl administrationen av underhållsbidrag som reglerna förberäkning av dessa. Vi kristdemokrater har för avsikt attåterkomma med synpunkter efter det att vi sett utredningensförslag.Framtidens kravNär vårdnadsbidraget infördes fick vi bekräftat attsmåbarnsfamiljerna vill bestämma själva hur de skall ordnasin barnomsorg. Oavsett vilka beslut den nuvaranderegeringen fattar så kommer framtidens moderna familjer attkräva frihet. Detta är i linje med ommänskliga fri- och rättigheter. För oss kristdemokrater är detsjälvklart att familjen ska få bestämma vilken barnomsorgden vill ha. Det är viktigt att beslut tas på en nivå som liggerså nära individen som möjligt. Detta är ofta den nivå somhar den bästa kompetensen. Därför anser vi att framtidensfamiljepolitik ska ge makt åt familjen där familjernas egnaönskemål och barnens behov sätts i centrum. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av föräldrautbildning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återinföra vårdnadsbidraget iden form det hade före ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader i den form det hade före den 1 januari1995,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt till tjänstledighet för vård avbarn ,5. att hos regeringen begär förslag omförändringar i lagstiftningen i syfte att möjliggöra införandetav kommunala ersättningar för de barn som kommunen harskyldighet att stödja enligt socialtjänstlagen, i enlighet medvad som anförts i motionen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om direktiven till den översyn somaviserats angående familjepolitiken,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att föra över en del av detnuvarande generella barnbidraget till det behovsprövadebarnbidraget i bostadsbidragssystemet,8. att avslår regeringens förslag beträffandeutbetalning av barnbidrag, bidragsförskott ochbostadsbidrag,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flerbarnstillägget,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadsbidraget,311. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om familjernas möjlighet att väljabarnomsorg,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens och kommunernas uppgiftatt anpassa sig till familjernas val.