mot · GI02N247 · 1995-01-25 00:00:00 — Krisen i svensk ekonomi och djupgående förändringar avteknik, konkurrensvillkor m m har påvisat nödvändighetenav en omfattande förnyelse av svenska företag. Densmåföretagarpolitik som har bedrivits under de senasteårtiondena har inte skapat några incitament till att etablerasig som företagare i . Höga räntor och höga skatterhar också gjort att det inte har varit lönsamt för företagarenatt utöka sin verksamhet. Detta har lett till att svenskauppfinnare med nyuppfunna produkter sålt sina patent tillutländska företag. Tillverkningen av nyuppfunna produkterhar således ofta hamnat i utlandet och har därför inte kommitSverige till godo i form av nya arbetstillfällen.En hårdare internationell konkurrens kräver en ständig ochmer effektiv produkt- och teknikförnyelse. Att livstiden påmarknaden för många produkter blivit allt kortare verkar isamma riktning. Detta talar för att svenskt näringslivkommer att behöva åstadkomma en klart större volym nyaprodukter och dessutom innovera egen och av andrautvecklad ny teknik tätare.Enligt internationella jämförelser är svenskt näringsliv intesärskilt långt framme vad gäller hög utbildningsnivå. Dettatalar knappast för att landet är utrustatmed en modern produktionsapparat inriktad på relativtkomplexa eller på annat sätt avancerade produkter. Mångaanser att det finns ett av krisen eller låg soliditet uppdämtförnyelsebehov.För att tillräckligt många mindre företag skall kunna bildaseller vidareutvecklas på basis av innovationer måstevolymen nya produkter och ny produktionsteknik bliväsentligt större än under tidigare decennier. Det fårkonsekvenser för behovet av finansiering av uppfinningar,innovationer i företagen samt av snabb expansion avinnovationsföretag. Det får också betydelse för behovet avrådgivning kring immaterialrättsligt skydd av nyauppfinningar samt för hur enskilda eller småföretag skallkunna skydda sig mot patentintrång o.d.Trots en serie förbättringar är det s.k.innovationsklimatet inte tillfredsställande. StiftelsenInnovationscentrum har av bildats för attåstadkomma finansiering av uppfinningar och startskedet avnya innovationsföretag. Kapitalet på 500 miljoner kronorskall med övervikt spenderas underen tioårsperiod. Detta tillskott betyder emellertid enbart enkompensation för det belopp gått miste om efterneddragningarna . För NUTEKs del uppgesbudgeten för tidig finansiering röra sig om en eller . Alltså behövs ordentliga tillskott föratt inte unika svenska uppfinningar lämpliga för tillverkningi skall fortsätta att exploateras utomlands.Ett sätt att åstadkomma ett brett och djupt tillskott avfinansieringsmedlen till uppfinningar är att låta deframgångsrika uppfinnarna få bättre möjligheter attåterinvestera royaltymedlen i vidareutveckling ellernyutveckling. Den modell för detta som använts utomlandsär att göra royaltyinkomster helt, eller under en inledande fasskattefria. En sådan modell föreslogs också avInnovationsutredningen (SOU 1993:84). Med en skattefriperiod skulle mer royaltyinkomster återföras tillSverige och avtalen med licenstagare bli gjorda för att få initiell delbetalning. Båda förändringarna skulleunderlätta för svenska uppfinnare att dels accepterauppgörelser med svenska småföretag, dels bli en attraktivpartner i den efterföljande utvecklingen av nya generationerav en uppfunnen produkt.Riskfinansiering har i väl utvecklade marknadsekonomierfått sina särskilda företagsformer. Den mest kända av dessaär den amerikanska s.k. venture capitalfonden enföretagsform som finns i och som i grunden liknarkommanditbolaget. I har ännu ingen företagsformfått en legal och skattemässig utformning som underlättatetablering av venture capitalföretag. Tvärtom innebäranpassningen till EU-reglerna för finansföretag att venturecapitalverksamhet som bedrivits i aktiebolagsform inte kange lån till minoritetsägda företag . Medan andraindustriländer och en rad asiatiska tillväxtekonomiergenomfört ambitiösa program för att underlätta framväxtenav en dynamisk marknad för direkta och indirekta satsningarav privatpersoner i nya innovationsföretag har alltså Sverigesnarast försämrat dessa förutsättningar. Höstensskatteåterställare har inneburit en ytterligare försvagning avvillkoren på den privata marknaden för kaptial förexploatering av innovationer.Genom ett privat initiativ och efter tillstånd frånFinansinspektionen bildades en privatmarknadsplats för innovationsföretag. Denna opereras nu ien svensk miljö för riskfinansiering som har generelltgynnsamma villkor och som ständigt varit utsatt för särregleroch statliga åtgärder. Det är angeläget att inte ett sådantinitiativ riskeras av nya reformer som åsidosätter rimligakrav på konkurrensneutralitet mellan olika former avriskfinansiering.Efter ett par års drift ändras på nytt arbetsfördelningenmellan de statliga organen för riskfinansiering, d.v.s. delsmellan Industri- och Nyföretagarfonden och AlmiFöretagspartner dels mellan ochNUTEK. gavs vidare specialdestinerade medel på800 till länsstyrelserna.Arbetsfördelningen mellan statliga organ har blivit sårörig, så föränderlig och med en så sinsemellan ogenomtänktresursfördelning att de riskerar att skapa fler problem än delöser. De små och medelstora företagen hittar inte rätt isystemet längre. De privata källorna till riskkapital somminskar eller kompletterar behoven av statliga insatser ärsmå och får verka i, för verksamheten mindre effektivaformer. Ett för svensk företagsförnyelse avgörande områdekan alltså antas vara fyllt med ofullkomligheter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en skyndsamutredning om problemen med volym, form och inriktning förfinansiering av uppfinningar, innovationer och expansion avinnovationsföretag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tydlighet och stabilitet iorganisation och arbetsfördelning inom de organ som syftartill att stödja innovationsverksamhet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrensneutralitet mellanprivata och offentliga aktörer.