mot · GI02Fi211 · 1995-01-25 00:00:00 — Om inte insatser påolika politik-områden samverkar med varandra blir deutmaningar nu står inför mycket svåra att hantera.Låt oss ta ett exempel på detta erfarenheter.Valutaregleringen var då föremål för återkommande debatterinnan den slutligen avskaffades. Hade den avskaffats redan isamband med att den inhemska kapitalmarknadenavreglerades -- och hade dessa bägge åtgärder dessutomkombinerats med sänkta marginalskatter -- skulle intetillgångspriserna i ha drivits upp på det osunda sättsom nu skedde.När vi förordar en samlad ekonomisk-politisk strategi skalldet alltså inte ses som en allmän fras utan som ett önskemålgrundat på erfarenheter av tidigare misstag och på insikterom hur angeläget det är att politiska åtgärder drar åt sammahåll. Ekonomisk politik formas inte i första hand genomsiffror och budgettabeller utan berör alla samhällsområden.Vi konstaterade i vår motion att den nya regeringeninte har redovisat någon samlad ekonomisk-politisk strategi.Tomrummet har dess värre inte fyllts ens när dess förstafinansplan nu ligger på bord.Socialdemokraternas ekonomisk-politiska strategi underförra mandatperioden byggde på att efterfrågan skullestimuleras. I regeringsställning har de övergivit dennastrategi utan att sätta något annat i stället. Tvärtom har degenom sin återställarpolitik försämrat de nya möjligheter förföretagare och företagande som den borgerliga regeringenöppnade.Finansplanen visar också att socialdemokraterna är på vägatt misslyckas med det de själva beskrivit som sinhuvuduppgift: att få ner arbetslösheten. Så sent som våren1994 hävdade de att den öppna arbetslösheten kunde pressasned . visar deras egna siffroratt de inte klarar detta ens till 1998.Vår bedömning är att företagandets villkor är ennyckelfråga för ekonomiska återhämtning. Mot denbakgrunden föreslår vi sänkta skatter på arbete ochföretagande och en näringspolitik som främjar ny- ochsmåföretagande snarare än att förlita sig på förlegade --socialistiskt inspirerade -- tankar om aktieköp för AP-fondsmedel.Bara om vi får ett nettotillskott på 500 000 arbetstillfälleni den privata sektorn kan hotet om en beståendemassarbetslöshet avvärjas. Och det är bara om detta sker somden offentliga skuldutvecklingen långsiktigt kan bringasunder kontroll.Men sambanden verkar också i motsatt riktning.Ränteläget är det mest akuta problemet i svensk ekonomi justnu. Det är ytterst oroande att räntedifferensen gentemotutlandet envist ligger kvar på en hög nivå. Det tyder på ensvag tilltro till att den nya socialistiska majoriteten skallkunna lösa grundläggande ekonomiska problem.Folkpartiet föreslår i det följande en viss skärpning avbudgetpolitiken i förhållande till regeringens förslag. Men änmer avgörande är åtgärdernas sammansättning.Budgetsaneringens innehåll måste anpassas till vad som ärlångsiktigt strukturellt riktigt. Saneringspolitiken måstesamspela med -- inte motverka -- strukturpolitiken. Höjdaskatter på företagande är förtroendenedsättande, hämmartillväxten och försämrar därmed möjligheterna attåstadkomma en uthållig balans i statens finanser.Ett centralt budskap i denna motion är att den ekonomiskatillväxten måste öka till nivåer som det var länge sedan viupplevde i -- . Vi har redan berört fleraav de insatser som det kräver på kort sikt. Men vi har nuockså anledning att tänka på långsiktigatillväxtförutsättningar. Det reser frågan om Sverigesmöjligheter att hålla sig i täten när det gäller högreutbildning, forskning och kompetensutveckling. Vi anser atten konsekvent och långsiktig förstärkning avutbildningsinsatser med hög kvalitet är av central betydelse,från grundskola till universitet. I vår högskolemotion väckervi tanken på utveckling av fyra högskolor till nya universitetunder tiden fram till 2010.En tillväxt som har sin motor i kunskaper och innovationerhar stora möjligheter att också bli miljömässigt uthållig.Sveriges medlemskap i har gett oss nya möjligheter attdriva en internationellt samordnad politik för att bygga inmiljöhänsyn i ekonomins prismekanismer. Den tesfolkpartiet har drivit -- att vi skall sätta pris påmiljön -- bör drivas vidare både på hemmaplan ochinternationellt. Vi föreslår senare i denna motion ett förstasteg mot en s.k. grön skatteväxling.Sverige var en inflationsekonomi.Eftervården av devalveringarmisslyckades. Inflationen tilläts steg för steg äta upp dekonkurrensfördelar industrin hade fått. Vi står nu införuppgiften att undvika en upprepning av 80-talets misstag.Sverige betalade ett högt pris när inflationen pressades ursystemet. Det vore ekonomiskt och socialt förödande om vitvingades göra om processen en gång till.Även i detta perspektiv är en kraftfullt genomfördbudgetsanering ytterst angelägen. Skall räntorna gå nedmåste de som investerar i vara övertygade om att denlåga inflationen består. Och skall de övertygas om detta krävsdet en trovärdig politik som eliminerar budgetunderskottet.Men vi vill också betona vikten av flexibilitet påarbetsmarknaden. Det var bl.a. mot den bakgrunden denförra regeringen genomdrev en begränsning attåterkvalificera sig till arbetslöshetsersättning och ökademöjligheterna till korttidsanställningar. Vi föreslår enåtergång till denna politik.Ett starkt konkurrenstryck i svensk ekonomi är ett effektivtsätt att hålla inflationsimpulser nere. Mot den bakgrundenbeklagar vi de återställare beträffande bl.a. elförsörjningenoch tågtrafiken som den nya socialistiska majoritetengenomförde. EU-medlemskapet har inneburit störrekonkurrens inom livsmedelssektorn. finns detflera inslag av kostnadsdrivande regleringar i EU:s politikbl.a. på jordbruks- och teko-områdena. Det är en angelägenuppgift för att driva en konkurrensfrämjande politikinom EU.Vår ekonomisk-politiska strategi är en helhetsstrategi. Vihar ovan beskrivit några principer för finans- ochstrukturpolitiken. Även penningpolitiken är naturligtvis enintegrerad del av den ekonomiska politiken.Penningpolitiken utformas i syfte att skapa prisstabilitet,definierad av ett enigt riksbanksfullmäktige som ökning ikonsumentprisindex på plus/minus 1 procentenhet.Prisstabilitet är inte ett slutmål för den ekonomiska politikensom helhet, men det är viktigt att den totala politiken ärförenlig med prisstabilitet. Målet om stabila priser inompenningpolitiken innebär att medverkar till attskapa en stabil ekonomisk miljö. Det är inte så att höginflation gör det lättare att få fram många nya arbetstillfällen,utan låg inflation är en förutsättning för varaktigt hög tillväxtoch ökad sysselsättning.Penningpolitiken måste bedrivas långsiktigt. Det innebäratt en inflation som överstiger målet under någon enstakamånad kan tolereras. Likaså är det värdefullt att endiskussion pågår om vilken index som bäst beskriverinflationsutveckling i landet. Vi vill emellertid kraftigtunderstryka att har en lång historia av hög inflation,för vilket vi fortfarande betalar ett högt pris bland annat iform av hög räntemarginal gentemot , och det ärmycket viktigt att regering och riksdag arbetar tillsammansmed på att öka förtroendet för en konsekventlåginflationspolitik i . Därigenom underlättasansträngningarna att få ner ränteläget.Både räntor och växelkurs ligger på nivåersom i stort sett överensstämmer med de som gällde i somras.Detta beskrevs då, bland annat av den dåvarandesocialdemokratiska oppositionen, som en akut kris ochfinansutskottet inkallades till extra möte. Det är naturligtvisän mer skadligt för den svenska ekonomin att dessa nivåermed vissa variationer har legat kvar ända . Bördanpå penningpolitiken av en felaktigt inriktad och för svagfinanspolitik är alldeles uppenbart för stor.5. Fler företagare, fler företag, fler jobbDen allt överskuggande utmaningen för den ekonomiskapolitiken är att få till stånd ca en halv miljon nyaarbetstillfällen i den privata sektorn. Detta är en mycket storutmaning -- inget annat europeiskt land har lyckatsundvika att fastna i mycket hög arbetslöshet. Det är ensärskild utmaning i , där alla nya arbetstillfällen nettosedan 40 år tillbaka tillkommit i den offentliga sektorn.Grundläggande är ett synsätt på den ekonomiska politikensinstrument som utgår från den enskilde företagarensutgångspunkt. Företagare är människor, inte institutioner.Det gäller att skapa sådana förutsättningar att tiotusentalsenskilda människor uppmuntras att starta och utvidga företagoch därigenom skapa arbetstillfällen för sig själva och andra.Det innebär till exempel att skatter och andra regler måstevara sådana att människor får motiv att bedrivaföretagsamhet men också att socialpolitik ochsocialförsäkringar är sådana att de vågar ta den risk somalltid är förknippad med företagande. Det ligger i sakensnatur att många riskfyllda satsningar kommer att misslyckasoch en riskstimulerande företagsmiljö måste därförinkludera en väl utvecklad välfärdspolitik. Den som tar enrisk måste veta att hon eller han inte blir utblottad ellerutesluten ur den sociala gemenskapen om risktagandet inteleder till framgång. Det måste alltid ges en chans att kommaigen. Detta synsätt på den enskilda människans förmåga,kreativitet och betydelse är grundläggande i densocialliberala ideologin men främmande för densocialistiska. Vi är därför pessimistiska om möjligheterna förregeringens s-, v- och LO-inspirerade politik att klara dennautmaning.Vi har i avsnitt 2.3 ovan beskrivit vår syn på hur tillväxtalstras. Två faktorer är särskilt viktigt, nämligen en politisk''förtroendechock'' och ett stort antal samverkande''utbudsstimulanser''. På det senare området handlar detbåde om att undanröja hinder och skapa möjligheter.Vi vill betona att vårt mål i fråga om ökad sysselsättning istor utsträckning avser högkvalitativa arbeten med godlönebetalningsförmåga. I debatten har ofta framhållitssom exempel på motsatsen, där antalet nya jobb visserligenhar växt, men där huvuddelen av dem varit okvalificeradearbeten i olika servicebranscher. Vårt mål är alltså högre änså. Många av de nya jobben skall avse högförädladproduktion med högt kunskapsinnehåll som ger grund förhög ersättning till arbetskraften. Detta ställer utomordentligtstora krav på en långsiktig och stabil satsning på utbildningoch forskning, och därmed naturligtvis på mångamänniskors vilja att skaffa sig utbildning. Detta kräver bådeett väl fungerande studiemedelssystem och att enskildamänniskor anser det tillräckligt intressant och lönsamt attsatsa tid och egna resurser på investering i kunskap.Den internationalisering och globalisering av ländernasekonomier som skett successivt innebär en kraftigt ökadkonkurrens om produktionens lokalisering och därmedarbetstillfällen. riskerar att klämmas från två håll,dels låglönekonkurrens från de expanderande länderna iAsien, och de forna kommunistländerna i vårnärhet, dels höglönekonkurrens från ochNordamerika. För att befästa vår position som höglöne- ochkunskapsnation krävs fortsatt expansion inom utbildning ochforskning. Våra förslag om hög kvalitet samt utbyggnad avhögskolor till universitet presenteras i andra motioner.Den borgerliga regeringen genomförde ett stort antalförbättringar av skattestrukturen och sänkningar elleravskaffande av enskilda skatter för att förbättra villkoren förföretagande. Dessvärre har den nya socialdemokratiskaregeringen återställt de tidigare skadliga nivåerna. Vi föreslåri vår näringspolitiska motion ett antal skattesänkningar föratt främja företagandet.Dubbelbeskattningen bör således avskaffas.Skattesystemet skall inte premiera lånefinansiering framföregenfinansiering av investeringar. Dubbelbeskattningensavskaffande är särskilt angelägen för de mindre ochmedelstora företagen som normalt inte har tillgång till deninternationella kapitalmarknaden.Rätten att kvitta underskott inäringsverksamhet mot inkomst av tjänst bör återinföras föratt främja nyföretagandet. Det statliga skatteuttaget avinkomst bör maximeras till , så att den högstamarginalskatten förblir . Sociala avgifter bör inte tasut på vinstandelssystem, som just är andel-i-vinst och intelön.Den höjning av arbetsgivaravgifterna somsocialdemokrater och vänsterpartister beslutat om böråtertas. Vi finansierar delvis detta genom en s k grönskatteväxling.Folkpartiet liberalerna pekade i valrörelsen särskilt påtjänstesektorns roll när det gäller ny sysselsättning.Ekonomer har observerat att det är lättare attåstadkomma en höjd produktivitet i varusektorn än itjänstesektorn. Över tiden innebär det att tjänster, relativtsett, ökar mer i pris än varor, om lönerna i tjänstesektorn ärungefär desamma som i varusektorn. Till det kommer attinom vissa hushållsrelaterade tjänstesektorer finnsmöjligheter till egen produktion på ett sätt som inte alls finnsvad gäller flertalet varor. Eftersom hushållensegenproduktion inte beskattas medan marknadsmässigproduktion av samma tjänst gör det kan beskattningen avsådana tjänster medför större snedvridningar än inomvaruproduktionen.Från principiella utgångspunkter är det svårt att motiveraatt varor och tjänster skall beskattas olika. I det extremaarbetsmarknadsläge och andra europeiska länder nubefinner sig i, är vi beredda att förorda ett avsteg frånprinciperna, som innebär att om ett utrymme förskattesänkningar kan skapas -- exempelvis genom höjdaskatter på miljöförstörande verksamhet -- bör det i förstahand riktas till tjänstesektorn där utväxlingen i form av flerjobb kan antas blir störst. Förslaget rymmer emellertid ettantal problem. Om momssänkning skulle väljas är EU:sregler om begränsning av antalet momsnivåer ett problem.Definitions- och avgränsningsproblem blir sannolikt stora,vilken metod som än väljs. Det gör att vi finner ossförhindrade att nu lägga ett konkret förslag om t ex lägretjänstemoms eller lägre arbetsgivaravgift på tjänsteföretag.Vi anser att den utredning som tillsatts om miljörelateradeskatter bör få i uppdrag att särskilt analysera för- ochnackdelar med en lägre tjänstebeskattning.Vi föreslår också att möjlighet införs till ett s kriskkapitalavdrag. Vi är medvetna om att detta kan synastveksamt med hänsyn till principerna i skattereformen. Vianser det dock så angeläget att göra allt som göras kan föratt förbättra villkoren för nya arbetstillfällen att det hindersom kan ligga i riskkapitalförsörjningen, även vid avskaffaddubbelbeskattning, undanröjs genom ett sådant avdrag.För mindre än införde den borgerligaregeringen ett innovationsstöd. Det är ännu för tidigt attuttala sig om effekten av detta, men om det visar sigframgångsrikt är det vår avsikt att senare återkomma medförstärkning av denna stimulans.I en annan motion föreslås att de regler inom arbetsrättensom den borgerliga regeringen genomförde återinförs. Ävendetta är av särskild vikt för de mindre och medelstoraföretagen, där dagens krångliga regler upplevs som ett storthinder för nyanställning.En viktig strukturell förändring som genomfördes av denborgerliga regeringen, i samförstånd medsocialdemokraterna, var införandet av en karensdag i sjuk-och arbetsskadeförsäkringen. Det är för oss obegripligt attregeringen nu föreslår att karensdagen slopas. Vi yrkarsåledes avslag på detta förslag. Ävenarbetslöshetsförsäkringen reformerades av den borgerligaregeringen. Socialdemokraterna har därefter återinförtkopplingen till de fackliga organisationerna och ändratkvalifikationsreglerna så att praktiskt taget evig rundgångmellan öppen arbetslöshet och deltagande i någonarbetsmarknadspolitisk åtgärd blir möjligt. Det finnsomfattande teoretisk och praktisk erfarenhet som pekar påatt detta riskerar leda till permanent utslagning av människor.Vi anser således att reglerna i detta avseende bör återgå tillvad som gällde före regeringsskiftet.Vi har också i andra motioner föreslagit fortsattavreglering och ökad konkurrens på ett antal marknader. Detär av stor vikt för att få ekonomin att fungera så väl sommöjligt att konkurrens och mångfald kännetecknar alladelmarknader.Arbetsmarknaden är naturligtvis av speciellt intresse. Detär ju fler arbetstillfällen som är det övergripande målet. Detär viktigt att de regler och institutioner som berörarbetsmarknaden utgår från hur den framtidaarbetsmarknaden kommer att se ut. Mycket tyder på att detkommer att ske omfattande förändringar både på grund avtjänstesektorernas växande betydelse, allt störrekunskapsinnehåll i produktionen samt nya teknologiskalandvinningar.Vad den nya informationsteknologin kommer att medförai form av krav på och möjligheter för den enskilde återstårännu att se. Vi ser en risk i att vissa människor på jobbet ellerpå annat sätt får lära sig att umgås med den nya tekniken,medan andra inte får det. För att undanröja risken att sådanaskillnader permanentas betonar vi i vår utbildningsmotionvikten av att alla barn, både flickor och pojkar, får lära sigumgås med datorer redan i skolan. Rätt utnyttjad kaninformationsteknologin innebära mycket positivt i form avmer stimulerande arbetsinnehåll och ökad produktivitet. Denkommer med stor säkerhet att medverka till endecentralisering av många verksamheter och ökademöjligheter till regional balans.Under lång tid kännetecknades stora delar avarbetsmarknaden av att människor utbildade sig till ett yrkei sin ungdom och därefter hade en eller ett fåtal fastaanställningar fram till pensionering. Det är vår bedömningatt avsevärt mycket större rörlighet och flexibilitet kommeratt känneteckna den framtida arbetsmarknaden. Mångastudier tyder till exempel på att antalet arbetsbyten igenomsnitt kommer att öka till 5, 6 eller 7 stycken underarbetslivet från att tidigare ha varit 1 eller 2. Likaså finnstecken som pekar på att allt fler människor kommer att växlamellan att vara anställda, uppdragstagare eller egnaföretagare under livet. Detta kräver naturligtvisbåde yrkesmässig och geografisk rörlighet, flexibilitet ilönebildningen, en väl fungerande arbetsförmedling samtmöjlighet till återkommande utbildning vid flera tillfällen.Att lönebildningen fungerar väl i den pågående starkauppgångsfasen är centralt för möjligheten till ökadearbetstillfällen. Det förutsätter att löneutvecklingen står isamklang med produktivitetsutvecklingen inom skildaverksamheter och på skilda arbetsplatser. Om höga lönekravskulle drivas igenom med åtföljande kompensationskrav iandra sektorer finns stor risk att uppgången bryts avinflationstendenser. Det dåliga arbetsmarknadsläget tordemotverka uppkomsten av sådana krav, men lönebildningenmåste även vid en starkt växande sysselsättning bidra tillfortsatt låg inflation. I detta sammanhang finns det anledningatt vara orolig för de samlade återverkningarna av höjdmarginalskatt, höjda egenavgifter, försämrat inflationsskyddoch höjda kommunalskatter på de kommande lönerörelserna.Det hade varit mindre risker för störningar ochkompensationskrav om budgetsaneringen i något störreutsträckning hade bestått av besparingar snarare änskattehöjningar. Det ställer stora krav på löntagarnasansvarskänsla, att kunna förena sjunkande ersättning efterskatt av förvärvsarbete med kraftigt stigande sysselsättning.Det är också angeläget att arbetsmarknadens parter beaktarSveriges behov av successivt ökande antal personer medhögre utbildning. Detta kan kräva förändringar i den relativalönestrukturen. Arbetsgivarna måste också satsamer på utbildning på arbetsplatsen.Vi vill åter betona att dessa insatser måste ses som enhelhet. Sammantaget är det vår bedömning att de kraftigtstimulerar fler människor att satsa tid, engagemang ochandra resurser på företagande och därmed gör det möjligt förSverige att komma ur massarbetslöshetens fälla.6. Välfärd med valfrihetDen ekonomiska politik som bedrevs under den förramandatperioden hade ambitionen att rädda välfärden som enav sina starkaste drivkrafter. Vi var från sidastarkt medvetna om att välfärdsstaten så som vi vill se denär beroende av en solid ekonomisk bas. Därför var vi bereddaatt vidta även smärtsamma åtgärder för att vända denekonomiska utvecklingen.Vi fick då stark kritik från socialdemokraterna. Dehävdade bl.a. att den dåvarande regeringen av ideologiskaskäl ville montera ned välfärden och att olikabesparingsförslag skulle ses i ljuset av detta. Särskilt kritiskavar de mot att kommunerna inte bereddes ett störreekonomiskt utrymme. Vi kan nu se att den nya regeringenbefinner sig i precis samma situation som den förra.Därmed borde förutsättningar ha skapats för en mer sakligoch framåtsyftande debatt om hur välfärden skall kunnabevaras och utvecklas.Den generella välfärden har starka rötter i socialliberalidétradition. Det är vår uppfattning att vård, omsorg ochutbildning i allt väsentligt skall finansieras gemensamt ochstå till alla människors förfogande på lika villkor. Allerfarenhet visar att andra system främjar framväxten avsegregerade samhällen med betydande klasskillnader.Välfärdsstatens framväxt har också haft avgörande betydelseför kvinnorna i . Den har bl.a. genom barnomsorgensutbyggnad gjort det möjligt för dem att komma ut påarbetsmarknaden och skaffa sig en egen försörjning.Det sägs ibland att den svenska ekonomin består av ennärande och tärande sektor. Vi avvisar detta synsätt. Vi ärövertygade om att en väl fungerande offentlig sektor och detprivata näringslivet är ömsesidigt beroende av varandra. Brabarnomsorg, skola och sjukvård är en förutsättning för ettstarkt näringsliv. Och ett starkt näringsliv är i sin tur ettvillkor för att vi skall ha råd med en väl utvecklad välfärd.Det är lätt att inse vilka svårigheter som skulle drabba denprivata sektorn om exempelvis utbildning och vård skulleurholkas i fråga om volym och kvalitet. Utan barnomsorgenskulle möjligheterna att utnyttja kvinnornas kompetens påarbetsmarknaden drastiskt minska. Och utan allmännasocialförsäkringar riskerar vi både stora klyftor mellan olikagrupper i samhället och en kraftigt minskad rörlighet påarbetsmarknaden.Den svenska välfärdspolitiken har emellertid också varitbehäftad med flera svagheter. Vi återkommer i nästa avsnitttill arbetet på att reformera socialförsäkringarna som haft enfrån ekonomisk synpunkt skadlig utformning.Men även den offentliga verksamheten har lidit avfundamentala problem som visat sig i bl.a. köer, sjunkandeproduktivitet och bristande valfrihet. Många människor harkänt att de inte fått den service -- den ''valuta för sinaskattepengar'' -- som de haft rätt att begära.Det har funnits flera orsaker till denna utveckling. Statendetaljstyrde den kommunala verksamheten på ett sätt somskapade stelheter, hämmade kreativitet och lokal anpassningsamt drev upp kostnaderna. Lednings- och styrsystemen iden offentliga verksamheten var omoderna och illaanpassade till kraven på en sund ekonomisk hushållning.Ekonomiska incitament utnyttjades för dåligt. Personalenskompetens -- en av den offentliga verksamhetens allravärdefullaste resurser -- togs till vara för dåligt.Många av dessa problem bottnade i sin tur i det faktum attverksamheterna organiserats i offentliga monopol. Denstimulans som konkurrens och möjligheter till enskildainitiativ erbjuder togs inte till vara.Under den borgerliga regeringen lades politiken om. Denoffentliga verksamheten öppnades för konkurrens.Statsbidragen till kommunerna gjordes generella.Vårdgarantin medförde ett avsevärt effektiviseringstryck ochinnebar att operationsköer förkortades kraftigt ellerförsvann.Vi vill inte påstå att allt förnyelsearbete i den kommunalasektorn fallit väl ut. Det har t.ex. ibland funnits tendenser attbetrakta kommuner som företag. Vi har i mångasammanhang varnat för effekterna av en omfattandekommunal bolagsbildning. Vi har i en annan partimotiondiskuterat dessa problem.Men det vore allvarligt -- både för ekonomin och förmedborgarnas valfrihet -- om arbetet på att skapa mångfaldoch konkurrens inom vård, omsorg och utbildning nu skulleavstanna.Socialdemokraterna säger sig i ord prioritera denkommunala verksamheten. I valrörelsen sökte man skapa ettintryck av att rationaliseringstrycket på kommunerna varuttryck för illvilja från regeringens sida.