ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Ub656 · 1995-01-25 00:00:00 — Professur i distanspedagogik till har en framskjuten plats på området fördistansundervisning. Dels har Statens skola för vuxna,SSVH, utvecklat former, teknik och en nypedagogik för distansundervisning och dels harMitthögskolan också gett många studentermöjlighet att under vissa tidsperioder studera på distans.Mitthögskolan, som också utvecklar metoder förinformationsteknologi och informationsadministration,torde ha goda förutsättningar att utveckla sitt redanavancerade kunnande inom den traditonella pedagogiken tillatt omfatta även pedagogik för distansutbildning.Informationsteknologin har redan slagit igenom på mångasätt. Universitetens och högskolornas satsningar påelektronisk kommunikation, bl a Internet, har redanförändrat studiernas uppläggning. En systematisk forskninginom detta område är nödvändig för att ta vara på ochintegrera de informationsteknologiska landvinningarna ipedagogisk metodik.En professur i distanspedagogik skulle understryka viktenav decentraliserad och internationaliserad utbildning. INorrland betyder detta speciellt mycket för kvinnornaschanser att studera vid högskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om professur i distanspedagogik.
mot · GI02Ub657 · 1995-01-25 00:00:00 — Doktorandstipendier vid konstnärliga utbildningar Likheterna mellan de traditionellt vetenskapliga och dekonstnärliga utbildningarna är påfallande. Även på dekonstnärliga utbildningarna finns ett klart behov av attmöjliggöra fördjupning och specialisering för de mestframstående studenterna efter grundutbildningen. En sådanfördjupning kan i mycket likna forskarutbildningen, ochavslutas med en motsvarande bedömning av presentationensom den som disputationen utgör.En sådan doktorandliknande utbildning ger också denunge konstnären möjlighet att förkovra och etablera sigunder tryggade former. Kostnaderna bör kunna täckas genomomfördelning från det nuvarande stödsystemet till de äldreredan etablerade konstnärliga utövarna.En utredning om doktorandstudier vid de konstnärligahögskolorna bör initieras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om doktorandstipendier vid dekonstnärliga högskolorna.
mot · GI02Ub659 · 1995-01-25 00:00:00 — Svenskt/litauiskt utbildningscentrum i Högskolans roll i den regionala utvecklingen är viktig.Högskolan i har som målsättning att förseregionens näringsliv och förvaltning med akademisktutbildad personal. Den ska tillhandahålla akademiskutbildning inom ''basområden'' för regionens invånare.Högskolan medverkar i fort- och vidareutbildning avyrkesverksamma inom ramen för ordinarieutbildningsprogram och uppdragsutbildning.Inom ramen för utbildningens forskningsanknytningmedverkar högskolan i också medkunskapsuppbyggnad och utgör en länk till den nationellaoch internationella vetenskapsvärlden. Högskolan vill ocksåanordna spetsutbildningar inom specifika profilområdensom en del av den nationella och internationellavetenskapsvärlden.De baltiska länderna har mycket stora behov vad gäller attbygga upp och utveckla sina länder. Detta gäller ocksåutbildnings- och forskningverksamheten, där vi från svenskthåll och från högskolan i kan göra viktigainsatser.Representanter från har visat intresse för ettutbildningsinriktat stöd och samarbete med Kristianstadshögskola. Särskilda litauiska behov finns vad gäller deneftergymnasiala utbildningen på områden, där högskolan iKristianstad redan har specifika kunskaper. Det gällerutbildning på det ekonomiska och administrativa området,men även vad gäller humaniora, lärarutbildning ochmiljöteknik.Kristianstads flygplats har flygförbindelse med Baltikum.Färjeförbindelser finns i närområdet. Därtill kommer attgenom utnyttjande av ny informationsteknik kan sådanutbildningsverksamhet i kombineras meddistansutbildning av bl a lärare i Litauen.Genom att utbilda litauiska studenter i öppnar sigockså möjligheter för ökat utbyte av affärsverksamheter iframtiden. Verksamheten med praktikplatser kan på siktknytas samman mellan och . Därigenomutvecklas kontakterna mellan den skånsk/svenska ochlitauiska marknaden. Detta gynnar alla parter. Ettsvenskt/litauiskt utbildningscentrum bör därför etableras ianslutning till högskolan i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om etablering av ett svensk/litauisktutbildningscentrum vid .
mot · GI02Ub663 · 1995-01-25 00:00:00 — Befolkningstillväxten i kan till betyandedel tillskrivas högskolans expansion och goda resultat. Föratt sprida studiemöjligheterna har högskolan kontakt med 15studiecentra i länet. har utvecklats nyaformer av metodik, pedagogik och teknik fördistansutbildning. En särskild satsning har gjorts medinteraktiv TV. Ansökan har också inlämnats tilldepartementet vad gäller tillsammans medTBV, utbildningsradion och tre andra högskolor.Regeringen skall tillsätta en kommitté som skall kommamed förslag om en samlad strategi för distansutbildning iSverige. Det är angeläget att ärendet inte dras i långbänkeftersom utvecklingen inom distansutbildningen sker såsnabbt. Den stora aktivitet som finns inom många universitetoch högskolor får inte bromsas.I propositionen föreslås följande tillfälliga utökningar, ochplatsernas fördelning på olika högskolor och universitetkommer att meddelas i en proposition som kommer ifebruari.9 000 platser inom naturvetenskap/teknik. Startht95/vt96 2--3 år.1 000 platser inom språk. Start ht95/vt96. 2 år.4 000 platser inom hum/sam/jur under vt95 och ht95.3 500 platser inom hum/sam/jur under ht95 och vt96 1 500 platser för s.k. aspirantutbildning under ht95 ochvt96.Vissa platser för sommaruniversitet,1 500 platser för basåret /96.Det finns vissa svårigheter att ordna utbildning av tillfälligkaraktär. Att långsiktigt investera i lärare medtillsvidareanställning, utrustning och lokaler går inte utan fårlösas utan att försämra utbildningens kvalitet.Att få del av dessa tillfälliga utbildningsplatser är mycketpositivt av flera skäl. Det gynnar arbetsmarknaden, ochhögskolan kan arbeta upp nya utbildningar. Begränsningenutgörs inte av lokalbrist utan av rekryteringsmöjligheter avstudenter. Förslaget om indragning av CSN-kortetmissgynnar denna rekrytering.I propositionen föreslås en nedjustering av ersättningen förlokalkostnader. HG/S kommer i de nyrenoverade/nybyggdalokalerna på Kungsbäck att ha en relativt hög hyra (ca 1 350kr/m2 och år). Beräkningar som baseras på uppskattatantal studenter och gällande hyra visar att hyreskostnadernablir högre än ersättningen på 5 miljonerkronor. HG/S har mycket små möjligheter att i denyrenoverade eller nybyggda lokalerna på Kungsbäck(tidigare I 14) vara flexibel vad gäller innehav ochanvändning av lokaler. Lokalanslaget bör inte nedjusteraseftersom en sänkning av hyresnivån på intekan åstadkommas.Den positiva skrivningen i propositionen angåendeforskning vid de små och medelstora högskolorna ärglädjande. Det är dock nödvändigt att forskningsanslagethöjs parallellt med den expansion som sker avgrundutbildningen, annars blir forskningsanknytningeneftersatt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om /.
mot · GI02Ub664 · 1995-01-25 00:00:00 — Resurstilldelningssystemet för högskolor och universitet Den borgerliga regeringen beslutade attförändra anslags- och resurstilldelningssystemet för landetshögskolor och universitet. Huvudprincipen var att införakonkurrens mellan högskolorna och att marknaden skullestyra kursutbudet.Av regionalpolitiska skäl satsades stora summor på utbildning och utveckling i bl.a.Bergslagen, och delar av . Vid införandetav det nya resurstilldelningssystemet togs inte hänsyn tilldessa tidigare stödåtgärder. Konkurrensen har därför ipraktiken inte kunnat ske ''på lika villkor''.Detta förhållande gäller för högskolorna i somaldrig fått del av något regionalpolitiskt stöd. För t.ex.Högskolan i har resurser inte tilldelats föruppbyggande av regionala nätverk och strategiskainvesteringar. Trots detta förväntas skolan, genom styrningav högskolesystemet, konkurrera om elever. Motsvarandegäller forskningsanknytning och forskningsprojekt.Särskilt hårt har ''reformen'' slagit motingenjörsutbildningarna, speciellt inom byggsektorn.Högskolan i har, i likhet med flera andrahögskolor i landet, av tradition bedrivit utbildning inomsektorerna bygg, el och maskin. I takt med den tekniskautvecklingen framkommer behov att utveckla utbildningarnavilket självfallet är en kostsam process.Konjunkturnedgången i byggbranschen fick denomedelbara effekten att studenterna inom sektorn började sesig om efter andra utbildningsalternativ, och antalet antagnastudenter till byggnadsingenjörsprogrammen sjönkdramatiskt vid så gott som samtliga högskolor i landet.Högskolan i bl.a. beslutade att inte starta uppbyggingenjörsutbildningen . Tills vidare erbjudsfristående kurser i den omfattning som är möjlig och så längelärarresursen finns kvar.Det kan också konstateras att högskolornas nuvaranderesurstilldelningssystem är så konstruerat att det efter ennedläggning av ett kursprogram i det närmaste är omöjligtatt starta upp igen på grund av de högaavvecklingskostnaderna. Den avsedda flexibiliteten iutbildningssystemet kan därför inte förverkligas i praktiken.Naturligtvis måste utbildningsprogram kontinuerligt följautveckling och forskning. Det torde dock ligga i landetsintresse att det t.ex. utbildas ingenjörer även omkonjunkturen i byggbranschen viker något eller några år.För del har det nya anslagssystemetsammantaget inneburit att en region med ca 1 miljon människor ges sämre förutsättningar att erbjudaungdomar högkvalitativ och forskningsanknutenhögskoleutbildning än många andra högskolor i landetsglesbygder.Mål och medel för utbildningssystemet bör återföras tillriksdag och regering. Anslagssystemet till högskolorna ochuniversiteten bör därför ses över och förändras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att mål och medel förutbildningssystemet bör återföras till riksdag och regering,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av anslagssystemet tillhögskolorna och universiteten.
mot · GI02Ub665 · 1995-01-25 00:00:00 — När det gäller antalet invånare med examen från högreutbildning ligger klart underriksgenomsnittet. Mest påfallande är den låga andelenforskarutbildade, vilka endast utgör avriksgenomsnittet. Detta är en trend som måste brytas.Högskoleutbildning, forskning och utveckling är enstrategisk fråga och det är av största vikt att kunskaps- ochkompetensnivån höjs i länet.Den borgerliga majoriteten i beslutade attHögskolan i skulle få bli en friståendestiftelsehögskola fr.o.m. . Samtidigtetablerades , , somfått fasta forskningsresurser med egna professurer och rättatt utfärda Mastersexamen. Beslutet betyder oerhört mycketför en fortsatt positiv utveckling av länet och redan nu råderdet en sjudande aktivitet. Man bedriver forskning ochutbildning i nära samarbete med länets företag ientreprenörskap, utveckling av produkter ochmarknadsföring.I och i länets västra delar råder det ett stortbehov av kvalificerade tekniker och civilingenjörer. Det ärav största vikt att näringslivet får tillgång till välutbildademedarbetare med teknisk inriktning.Alla politiska partier är överens om att det är i desmå och medelstora företagen som de nya arbetena skapas.Samtidigt kan vi konstatera att det finns inget motsvarandelän som har så många industriföretag som län.För att säkerställa tillgången till välutbildade teknikermåste nästa steg vara att lokalisera en kvalificeradteknisk/civilingenjörsutbildning till länet i samarbete med enteknisk högskola eller universitet. Arbetet med att förberedaen sådan etablering bör möjligt påbörjas. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om etablerandet av encivilingenjörsutbildning vid iJönköping.
mot · GI02Ub667 · 1995-01-25 00:00:00 — Forskning och utbildning om mänskliga rättigheter och rättsutveckling Hävdandet av mänskliga rättigheter och etablerandet avdemokrati är beroende av ett fungerande rättsväsende.Rättsutveckling är därför en nödvändig faktor i de före dettakommunistiska staterna och länderna i tredje världen, där enrättskultur ofta saknas . Ett gott styrelseskick som ettdemokratiskt värde förutsätter begrepp som rättssäkerhetoch ''rule of law''. Detta framgår också av Paris-stadgan år1990, som gäller , och (ESK-länderna).Mänskliga rättigheter gagnas också av en ekonomiskutveckling. Den satsning som sker på skapande avmarknadsekonomiska system i de före detta kommunistiskastaterna och i tredje världen är även den beroende av ett välfungerande rättsväsende och existensen av enjuristprofession i dessa länder. Det har visat sig, inte minstgenom vårt eget lands utveckling, att juristerna och rättenspelar en viktig roll för att skapa det förtroende människoroch marknad kräver för att transaktioner och kontaktermellan grupper i samhället spontant skall komma till stånd.Uppmärksamheten av rättens betydelse både för ekonomioch mänskliga rättigheter är relativt ny. Behovet avsystematisk kunskap, inte minst av de erfarenheter som skeri samband med svenskt bistånd inom området, är påfallande.Det är också angeläget att den kompetens -- inhemsk ochutländsk -- som finns tillgänglig i vårt land tas till vara ochutvecklas.Det kan därvid övervägas att regeringen bör uppdra åt bl.a.HSFR () och andra berörda forskningsorgan attlägga fram ett förslag i denna riktning. Att inrätta professurerm.m. i mänskliga rättigheter har länge varit aktuellt.Regeringen bör utreda berörda frågor och framläggaförslag till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om högre utbildning och forskning ommänskliga rättigheter och rättsutveckling.
mot · GI02Ub669 · 1995-01-25 00:00:00 — Det statsfinansiella läget har medfört attbudgetpropositionen präglas av stora besparingar. Dettagäller även området högre utbildning och forskning. Ipropositionen föreslås det trots detta en förstärkning avgrundutbildningen och forskningen vid de mindre ochmedelstora högskolorna, samt inrättandet av en ny högskolai södra region med placering i . Dettainnebär i realiteten en omfördelning från universiteten tilldessa mindre och medelstora högskolor.Detta drabbar särskilt de två yngsta universiteten i landet,och vilka ännu intekan betraktas som fullt utbyggda universitet. Detta framhållsockså av regeringen, som i budgetpropositionen skriver attdet för ''ännu behövs en ökning avseendebredd och djup i utbildningsutbudet för att skallkunna betraktas som fullt utbyggt''. Erfarenheter frånuppbyggnaden av dessa universitet visar att det tar lång tidatt bygga upp väl fungerande och konkurrenskraftigaforsknings- och utbildningsorganisationer.I det rådande statsfinansiella läget är det särskilt viktigt attpå ett effektivt sätt utnyttja resurserna för att den högreutbildningen och forskningen ska kunna hävda sig ikonkurrensen med övriga EU-länder och därmed kraftfulltkunna bidra till utvecklingen av landet. Detta gäller inteminst forskningen där betalar betydande avgifter tillEU, och där landets forskare förväntas i konkurrens medforskare inom EU hämta tillbaka minst det belopp somSverige satsat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en fortsatt uppbyggnad av Umeåuniversitet genom en förstärkning av universitetetsfakultetsanslag inom ramen för det totala anslaget.
mot · GI02Ub670 · 1995-01-25 00:00:00 — Den förra regeringen underställde i proposition1993/94:177 sin uppfattning gällande det rättsligaförhållandet för de donationer/gåvor i mark och fastighetersom universiteten mottagit under tidernas lopp.Utskottet och därpå förtydligade och klargjordesin uppfattning i frågan.Citat, 1993/94UbU12 sid 63:Utskottet finner anledning att såsom en grundläggandeprincip slå fast att staten, när en donation har tagits emot somär riktad till ett universitet eller högskola, måste respekterade villkor som är knutna till donationen. Regeringen anför bl a: Förutom de rättsliga principer som kan åberopas för ensådan hållning i frågan kan också anföras att ett motsattförfarande skulle stå i strid med vanliga hedersbegrepp.Med anledning av vad som anförs i motionerna villutskottet klarlägga att om ett lärosäte tagit emot en donation,riktad till lärosätet, och en byggnad uppförs på statlig markväsentligen med medel ur donationen, skall den förbli istatens ägo, om detta är en av donatorn klart angivenförutsättning för donationen.Längre ner på samma sida:I den mån som förvaltningen av en donationsfastighet skallåvila ett universitet förljer naturligen att på egenhand har att avgöra vem som skall anlitas för uppgiften.Detta betyder att de gamla donationerna till universiteten iUppsala och inte överfördes till det statligafastighetsbolaget. De parkerades och förvaltas av i väntan på beslut om slutlig överföring tillresp universitet.Vi anser att det är dags att nu genomföra beslutoch överföra dessa gamla donationer från till förvaltning av resp universitet. Så längeriksdagens beslut icke är genomfört och frågan fortfarandeär oklar finns en stor risk för att nya drar sig föratt donera/testamentera egendom till universiteten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att genomföra beslutet om förvaltningav donationer.
mot · GI02Ub671 · 1995-01-25 00:00:00 — Resurser för forskarutbildning och forskning är avstrategisk betydelse för utvecklingen av en regionsattraktivitet och konkurrenskraft. En aktiv satsning påforskning är också avgörande för en s k regional högskolas möjligheter att erhålla status somuniversitet, dvs att via riksdagsbeslut erhålla egenfakultetsorganisation och därmed statligforskningsfinansiering.För regionens del ökar kompetensnivån bl.a. genomförbättrad kvalitet i grundutbildningen, genomutexaminering av doktorer och genom forskningsprojektoch -program som bedrivs i samarbete med företag ochmyndigheter. För högskolans del är forskningsresurser avdirekt betydelse bl.a. för kvaliteten i grundutbildningen, förmöjligheterna att få doktorander att stanna kvar vidhögskolan, och för att ge de forskningskompetenta lärarnavid högskolan rimliga karriärmöjligheter.Allmänt markeras vikten av fasta forskningsresurser ihögskolelagens tredje och fjärde paragrafer:3§ Verksamheten skall bedrivas så att det finns ett närasamband mellan forskning och utbildning; och4§ Verksamheten skall avpassas så att en hög kvalitet nås,såväl i utbildningen som i forskningen och det konstnärligautvecklingsarbetet.Högskolan i saknar egna fasta forskningsresurser.Formellt tillgodoses högskolelagens krav genom atthögskolan är ansluten till olika fakulteter vid Lundsuniversitet. Reellt finns dock betydande brister vad gäller detnära samband mellan forskning och utbildning som lagenstipulerar.Detta har direkta konsekvenser för högskolans möjligheteratt fungera som regional forskningsresurs. I ett nationelltenhetligt högskolesystem är det ytterst viktigt att allahögskolor får förutsättningar att utvecklas. Om inte, riskerasen segregering mellan de stora lärosätena och de mindre. Vihar länge inom regionen förespråkat fasta forskningsresursertill de mindre och medelstora högskolorna. Tyvärr har vihittills inte fått gehör för denna uppfattning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av forskningsresurser vidHögskolan i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att erhålleregen fakultetsorganisation och därmed upphöjs tilluniversitet.
mot · GI02Ub672 · 1995-01-25 00:00:00 — I södra och har de flesta tillgång till enhögskola eller ett universitet inom ett avstånd av . Ettlika stort omland kring universitets- och högskoleorterna inorra täcker endast en mindre del av regionens yta.För att skapa bättre förutsättningar för förändring ochutveckling av såväl näringslivet som andra samhällssektorersamt ge människor möjlighet till personlig utveckling hardecentraliserad utbildning i olika former utvecklats.Distansutbildning som erbjuder utbildning oberoende av tidoch rum kan ännu endast erbjudas inom ett begränsat antalämnesområden och nivåer.Umeå universitet har alltsedan sin tillkomst tagit ett ansvarför den regionala försörjningen och utvecklingen av högreutbildning. har tidigt tagit initiativ till attutveckla och erbjuda distansutbildning samt att erbjudakurser på universitetsnivå förlagda till olika orter inomregionen. har därvid medverkat till attkommuner byggt upp studiecentra. Under innevarande årbedriver ett särskilt projekt för att utveckladessa studiecentra. har också utvecklat ettkontaktnät över drygt fyrtio kommuner i . Dettakontaktnät delas med och Mitthögskolan.Det resurstilldelningssystem för grundutbildning viduniversitet och högskolor som infördes --07--01baserades på ersättning för dels det antal studerande sombörjar en kurs, dels det antal som klarar examinationen. Detfinansiella ansvaret ligger på kursgivandeuniversitet/högskola. Det krävs ett visst antal studerande påen kurs för att denna inte ska gå med förlust. Utlokaliseradekurser har ofta små studerandegrupper varför ersättningenför dessa kurser ofta blir lägre än kostnaderna. Det infördaresursfördelningssystemet måste alltså kompletteras för attdet inte skall motverka ambitionen att erbjuda utbildning påandra orter än universitets/högskoleorterna.För att balansera resursfördelningssystemets effekter påden decentraliserade utbildningen i bör därförmedel omfördelas till decentraliserad utbildning vid Umeåuniversitet, och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om resurstilldelning för decentraliseradhögskoleutbildning.
mot · GI02Ub673 · 1995-01-25 00:00:00 — Klinisk utbildning och forskning Läkarutbildning och medicinsk forskning bedrivs i näraanslutning till befintliga sjukvårdsorganisationer. I särskildaavtal har staten ersatt sjukvårdshuvudmännen efter antaletutbildningsplatser och forskningsvolym m.m.Av olika anledningar har en obalans i tilldelningen avstatlig driftersättning successivt uppstått. Detta belyses någoti tabellen nedan:OrtDrift-Fakultets-Antal ersättninganslagplatserMkrMkrförläkarut-bildningUppsala173,7127,4130Lund284,6148,3190Göteborg287147,8123Umeå137,9121,6122Linköping104,771,680Karolinskainstitutet405,7320,8280Oavsett vilka historiska fakta som ligger bakom dessa tillsynes helt omotiverade skillnader i ersättning, borde enomfördelning göras nu inom anslaget ''Vissa ersättningar förklinisk utbildning och forskning'' så att ersättningen tillrespektive sjukvårdshuvudman utgår i proportion tillstorleken på fakultetsanslaget och till volymen pågrundutbildningen av läkare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en omfördelning av statensersättningar till sjukvårdshuvudmännen förläkarutbildningen.