mot · GI02A24 · 1995-03-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:158 Ny myndighetsorganisation inom arbetslivsområdet m.m. Propositionen syftar till att åstadkomma en ny organisationför forskning och utveckling inom arbetslivsområdet, somskulle medföra en bättre samordning och en klar uppdelningmellan utförande verksamhet och medelsbeviljning.I propositionen konstaterar man att denarbetslivsforskning som bedrivs vid Arbetsmiljöinstitutetoch är tvärvetenskaplig ochkompletterar den forskning som finns inomhögskoleväsendet. Man anför vidare att gränsöverskridandeforskning kräver en noggrann kvalitetsbedömning sommåste utföras av företrädare från forskarsamhället. Tillsektorsforskningens uppgifter hör att ansvara för enkontinuerlig och långsiktig kunskapsutveckling inomrespektive sektor.Den svenska forskningspolitiken har utformats genom enserie forskningspolitiska propositioner där vissa principerslagits fast. Dessa har, i stora delar i enighet, kunnat antas avriksdagen och sedan legat till grund för den offentligaforskningens organisation och finansiering. Principernainnebär att huvuddelen av den i offentlig regi bedrivnaforskningen skall bedrivas vid universitet och högskolor. Enviss del har dock anvisats till ett fåtal institut ochmyndigheter utanför högskolesystemet. Principerna innebärockså att forskningsråden i huvudsak finansierargrundforskningen medan sektorsorgan somArbetsmiljöfonden finansierar tillämpad forskning inom sittområde.Det är uppenbart att dessa principer inte varit kända närregeringen formulerat sitt förslag till den nyamyndighetsorganisationen inom arbetslivsområdet. Inomdetta område har två forskningsinstitut,och ,arbetat med egna fasta forskningsresurser medanArbetsmiljöfonden finansierat forskning och utvecklinginom arbetsmiljöområdet. Fondens stöd har i betydandeutsträckning gått till universitet och högskolor men ävenArbetsmiljöinstitutet har sökt och erhållit bidrag från fondeni öppen konkurrens. Strukturen lades fast (prop1990/91:69) efter förslag från en särskild utredning som blevföremål för noggrann remissbehandling. I det föreliggandeförslaget tycks inte detta arbete vara känt. Propositioneninnehåller inte en enda referens vare sig till tidigareredovisade forskningspolitiska principer eller till desstillämpning beslut och den förestående översynenav forskningens finansieringsstruktur.I stället har regeringen föreslagit en samordning avforskningsinstituten och en stärkt roll för dessa, som t.o.m.skall kunna ge bidrag till verksamhet inom högskolan samtett inrättande av ett forskningsråd för forskning ochutveckling inom arbetslivsområdet.Den utredning som ligger till grund för förslaget har tagitsfram i stor hast. Den har inte inbegripit vare sig forskare elleravnämare inom eller utanför berörda institut. Förslaget harinte heller remissbehandlats.Propositionen ger inte någon upplysning om vilkakonkreta mål arbetslivsforskningen skall arbeta mot. Inteheller finns något skrivet om vilka prestationer manförväntar sig av den. Propositionen svarar inte på denväsentliga frågan om det rör sig om en nyorientering eller enpermanentning av den forskningsinriktning som förnärvarande gäller. Man utvecklar inte vad man avser medbåde kontinuerlig och långsiktig kunskapsutveckling. Inteheller får man svar på vad som avses med praktiknära ochrelevansorienterad utveckling av forskningen. Menar manmed relevans att resultaten skall vara användbara inom två,fem eller ? Eller avser man med relevans kanskenågot annat än användbarhet?Propositionen preciserar inte heller den exaktauppdelningen mellan institut och finansiär. Man föreslårendast ett klumpanslag om 1,2 miljarder.Det finns säkert skäl som talar för att slå sammanArbetsmiljöinstitutet och propositionen är otillräcklig som underlag för enbeskrivning av vilka verksamhetsmål man vill uppnå medden nya organisationen. En sådan beskrivning ärförutsättningen för att man skall kunna bygga upp enorganisation med adekvat kompetens och dimensionering.Den är också en förutsättning för ställningstaganden om vadsom eventuellt hör bättre hemma i högskola/universitet.Om en statlig samordnad forskningspolitik skall varameningsfull krävs det att de principer som antagits av en enigriksdag tillämpas och att ev avvikelser motiveras. Motivenför förändring saknas i propositionen.Det är också viktigt att användningen av de relativt storamedel som arbetslivsforskningen disponerar blir föremål fören mer ingående analys än den som presterats. Ettgrundläggande krav är att ett utredningsförslag blir föremålför remissbehandling och diskussion i en vidare krets än vadsom varit fallet här. Regeringens politik inom denna sektorbör också samordnas med den finansieringspolitik som kankomma ut av den aviserade finansieringsöversynen avforskningen i sin helhet.Det nu presenterade förslaget uppfyller inget av de angivnakraven och kan inte läggas till grund för ett riksdagsbeslut.En ny utredning bör i stället genomföras med företrädare förforskarsamhället och avnämarna av forskningen. Förslagetbör sedan göras till föremål för sedvanlig remissbehandlingså att kan få en klar uppfattning om förslagetsförankring bland forskare och avnämare. Förslaget bör sedankunna presenteras forskningspolitiska propositionså att en samordning kan ske med statsmakternas övrigaforskningspolitik.Med hänvisning till ovanstående anser jag attpropositionen bör avslås och att regeringen bör återkommamed nya, mer genomarbetade förslag i samband med denkommande forskningspolitiska propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1994/95:158 vad avseranslaget B2. Myndigheter inom arbetslivsområdet och i ställetanvisar särskilda medel till för arbetslivsforskning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ny utredning omarbetslivsforskningen, dess organisation och finansiering,3. att avslår proposition 1994/95:158 vad avserförändringen av Arbetsmiljöfonden, vilken bör kvarståoförändrad i avvaktan på nytt utredningsförslag.