mot · GI02K508 · 1995-01-25 00:00:00 — Samerna har bebott de norra delarna av Skandinavieninnan de nuvarande nordiska staterna växte fram. Samernaär en urbefolkning som delats upp på fyra nationer, ,, och . Totala antalet samer är ca 75 000. På norsk sida bor 45 000, i 20 000, i 6 000 och på ryska 2 000. Det samiska folket har en egen historia, egna näringaroch ett eget språk som sammanbindande ochsammanhållande kulturelement. Samerna har levtpå en kombination av olika näringar. Renskötsel tillsammansmed jakt, fiske och slöjd är de viktigaste näringarna. Dessanäringar är sammantagna grunden för en levande samiskkultur, även om många samer också är verksamma iandra näringar och i den offentliga sektorn medsamhällsservice.Eftersom renskötseln är produktionsmässigt styrd avtillgänglig betesmark och övriga näringar är alltför svagtutvecklade begränsas förutsättningarna att kunnaåstadkomma ett livskraftigt sameland, Sàpmi. Det är baradär samer bor och verkar som ett samiskt samhälle somkultur och språk kan utvecklas, och kraftfulla åtgärder ärdärför nödvändiga för att bryta ett negativt mönster.Riksdagen beslutade att inrätta ettfolkvalt organ, , för att ge samerna bättremöjligheter att utveckla och bevara sin kultur, sitt språk ochsina näringar. startade det svenska sametingetsin verksamhet. Syftet med är bl.a. att förbättresamernas möjligheter som minoritet ochursprungsbefolkning, att vidareutveckla och hålla sin kulturlevande, ta initiativ till verksamheter och åtgärder somfrämjar en levande samisk kultur i vid bemärkelse. Det ärviktigt att status successivt stärks genom attkompetens och befogenheter gradvis utökas. Rätten attfördela partistöd till partier som deltager i valet tillsametinget bör tillfalla på samma sätt somKommunfullmäktige beslutar om kommunalt partistöd.Utöver nationell lagstiftning och praxis har Sverigespeciella skyldigheter gentemot samerna somursprungsbefolkning och etnisk minoritet i enlighet medinternationell folkrätt och om politiska ochmedborgerliga rättigheter. nr 169 omursprungsbefolkningar är ett, för samerna och andraursprungsbefolkningar i världen, viktigtmänniskorättsdokument. Därför är det otillfredsställande attSverige ännu inte har ratificerat den. Vi måste skyndsamtarbeta för att undanröja de eventuella hinder som föreliggerför ett tillträde till konventionen. En sådan målsättning är välmotiverad med tanke på att det av FN proklameradedecenniet för urbefolkningar inletts.Världens länder och folk fick ett gemensamt uppdrag vidFN-konventionen om miljö och utveckling i -- ett uppdrag i som innebär ett erkännande och stärkande avurbefolkningarnas position och deras samhällen, för att säkraen bärkraftig utveckling. En viktig målsättning är att skyddalandområden mot aktiviteter som inte är ekologisktbärkraftiga och mot verksamheter som inte är kulturellt ochsocialt önskvärda. I målsättningen påpekas också atturbefolkningarna måste få ökade möjligheter att påverkabeslut om resursanvändning som angår dem.Enligt det s k samiska protokollet, i anslutnng till avtaletmellan och EU, erkänns de förpliktelser som Sverigehar gentemot det samiska folket enligt nationell ochinternationell rätt. Inom EU bedrivs en omfattandestrukturpolitik för att utveckla mindre gynnade regioner.Sverige har i förhandlingarna fått gehör för kravet påsärskilda insatser för regioner med gles befolkning, strängtklimat och långa avstånd, det s k mål 6-området. Det samiskakärnområdet upptar större delen av mål 6-området ochuppfyller till alla delar dessa krav. Av det återflöde tilljordbruksnäringen som blir fallet vid en anslutning till CAPbör också medel styras till rennäringen. Det bör också varafullt möjligt att via EU:s miljöförordning 2078/92 upprättaett miljöprogram för rennäringen, vilket skulle kunnaberäknas som ett bidrag per hektar med utgångspunkt fråntillgänglig renbetesmark och som ett alternativ till ettrenodlat djurbidrag. Flera av riktlinjerna i denna förordningstämmer väl in med vad som gäller renskötseln ochrenskötselområdet, bl a som en del av en unik miljö.Frågan om samisk representation i harsedan många år tillbaka varit ett aktuellt önskemål frånsamernas sida. Återigen har samerna i , ochFinland gemensamt ansökt om fullt medlemskap. Om denordiska staterna vill kan man själv ändra på villkoren förmedlemskap. var från början ett organ förnordens suveräna stater, men efter hand har man ändrat detursprungliga avtalet så att även självstyrande områden somGrönland, och har kunnat ta säte i rådet. Nuär det att ta nästa steg och även låta det samiska folketdelta fullt ut i rådets arbete.Språket har en central roll för en kultur. De samiskaspråken behöver kulturellt stöd på flera olika sätt. En samiskutbildningsväg är en viktig förutsättning för att samerna skakunna behålla och utveckla sin kultur och sitt modersmål,samiska. Det är angeläget att stärka de samiska språken ochge samiska officiell status genom en särskild samisk språklagi likhet med våra grannländer, och Norge.Miljöhoten är också en påtaglig realitet för den samiskakulturen. Vid större ingrepp i naturen måste större hänsyn tastill renbetesområden och flyttvägar. Avverkning av fjällnäraoch lavbärande skogar ska ske med stor försiktighet och skaendast få genomföras efter samråd med berörd sameby, därsamerna tillförsäkras ett betydande medinflytande.Enligt bestämmelserna i rennäringslagen, paragraf 9, fårsamebyn inte bedriva annan näringsverksamhet änrenskötsel. Ända har det arbetats för envidgad näringsverksamhet och sysselsättning inomsamebyns ram. Nyttjandet av jakt- och fiskeresurserna förrekreation och turism har varit utgångspunkten för endiskussion om en s.k. utvidgad samebyverksamhet. Flerasamebyar har bildat egna föreningarför att tillgodose denna efterfrågan på jakt och fiske. Genomdessa verksamheter har man också kunnat skapasysselsättningstillfällen som gett ett ekonomiskt tillskott. Detär naturligtvis angeläget att på alla sätt söka möjligheter tillkompletterande sysselsättningar i glesbygder, inte minst i ettläge när det är svårt att nyetablera sig som renägare på grundav otillräcklig tillgång till renbete. Det måste noggrantövervägas en ändring av rennäringslagen på denna punkt.Svenska Samers Riksförbund, , har under senare årantagit ett näringspolitiskt handlingsprogram som visar påolika möjligheter till vidgad samebyverksamhet.Av de ca 20 000 samerna i är det endast ca 2 500 som bedriver aktiv renskötsel. Många är de samersom har en önskan att uppta verksamhet på sina fäders gamlamarker och således också bli inlemmade i samebynsgemenskap. Alla samers lika värde med lika rättigheterborde vara självklar, även om alla inte kan eller vill bedrivarenskötsel.Den utveckling mot vidgade möjligheter till jakt och fiskeinom renbetesområdet som flera samebyar tidigare tagitinitiativ till har inte fått den uppmärksamhet som denförtjänar. De nya upplåtelsebestämmelserna som riksdagenfattade beslut om har på ett mycketolyckligt sätt försämrat dessa möjligheter och därtill på ettgenerande sätt nonchalerat samernas begäran att få ta detadministrativa och praktiska ansvaret för vidgademöjligheter till jakt och fiske. Med kunskap om denetablerade samiska förvaltningsmodellen för fiske och jakt,bl.a. Tossåsenmodellen, bör , eller denorganisation som beslutar, erbjudas attadministrera och förvalta vidgade möjligheter till jakt ochfiske ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Det är vårövertygelse att möjligheter, resurser och vilja finns hossamerna att bygga upp en modell som tillfredsställerrennäringen, alla samer, naturvårdens och jägarnas/fiskarnasönskemål.Förhandlingar med samerna måste upptas i dessafrågor så att kan förbereda ett förslag tillförvaltningsmodell, att föreläggas den utvärdering som äraviserad . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att status bör stärkasgenom att kompetensområden och befogenheter successivtutökas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i likhet med dekommunala församlingarna bör ges rätten att fördelapartistöd till partier som deltar i sametingsvalet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skyndsamt undanröja allahinder för att tillträda 169 omursprungsbefolkningar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de samiska näringarnasmöjligheter att få del av EU:s mål 6-områdesstöd bl.a.genom upprättandet av ett miljöprogram enligt EU:smiljöförordning 2078/92,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i börverka för att samerna i de nordiska länderna erkänns somursprungsbefolkning och därtill ges eget fullt medlemskap irådet,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stärka de samiska språkengenom officiell status och tillkomsten av en samisk språklag,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att vidgadnäringslivsverksamhet inom samebyns ram möjliggörs,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett aktivt stöd till samernas egetarbete för alla samers lika värde och rättigheter,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att, inför kommande utvärderingår , uppdra åt att förbereda ett förslag tillvidgad möjlighet till jakt och fiske ovan odlingsgränsen ochpå renbetesfjällen som kan förvaltas av eller avannan part som beslutar.3