mot · GI02Ub719 · 1995-01-25 00:00:00 — Som andra utvecklade länder står införutmaningen att forma ett ekologiskt uthålligt industri- ochvälfärdssamhälle. Bland mycket annat ställer det nya krav påutbildning och forskning över i stort sett helahögskoleväsendet. åtskilt arbetande lärosäten,discipliner och sektorer måste finna nya former församverkan kring de frågeställningar denna utmaning reser.Sveriges () har i sammanhangeten viktig roll som naturresursuniversitet. Det är SLU:sstyrelse och ledning som har ansvaret för den omorienteringav verksamheten som detta kräver. Det bör emellertid intehindra att gör vägledande uttalanden på ettprincipiellt plan. Inte minst mot bakgrund av debesparingskrav som regeringens förslag innebär för SLU:sdel liksom för andra delar av högskoleväsendet kan dettavara motiverat.SLU har bl.a. att göra avvägningar mellan koncentrationoch behovet av verksamhet och närvaro i olika landsdelar. Idenna avvägning måste flera yttre faktorer vägas in.Ekologisk uthållighet förutsätter bl.a. ett effektivt menockså skonsamt utnyttjande av de förnybara naturresursernasom också står i samklang med nationella och regionalasociala strukturer och kulturer. I ett globalt perspektivinnebär det praktiska lösningar på uthållighetens problem avsannolikt mycket skiftande slag. Även inom finnsen vid skala av klimatzoner och landskap med skiftandegeologiska och hydrologiska förutsättningar för odling,skilda näringslivsstrukturer etc.För att hela samhällsutvecklingen skall kunna nyttiggörasig SLU:s kompetenser och kapacitet måste SLU öppnas motandra sektorer och branscher än de där man har sinatraditionella kontakter. En viktig del av de nya kontaktytorsom kretsloppstänkandet aktualiserar utgörs avkommunsektorn med dess ansvar för fysisk planering,energi- och vattenförsörjning, restprodukthantering m.m.De frågor kravet på uthållighet ställer aktualiserarsamverkan med såväl samhällsvetenskaplig och humanistiskforskning som med de tekniska högskolorna och derassamhällsbyggarfakulteter. Mot bakgrund av den viktregeringen tillmäter de mindre och medelstora högskolornasom kontaktorgan mellan forskning ochnäringsliv/samhällsliv över hela landet behöver SLU:skontakter med denna del av högskoleväsendet förstärkas.De nya kontakter SLU behöver skapa sig kan delvis beståav projektvis samverkan med nya samarbetspartners, inteminst för att föra ut ny kunskap till alla delar av landet. Förden långsiktiga kunskapsuppbyggnaden behövs mervaraktigt samarbete över gamla sektors- och ämnesgränser.Ett sådant bör kunna byggas upp med visslandsdelsprofilering kring de tyngre av de etableringar därSLU redan driver verksamheter, dvs. , ,, och . Det förutsätter emellertid attSLU:s verksamheter spänner över hela utbildningsskalanoch innefattar basresurser för kvalificerad forskning påinternationell nivå inom några relevanta ämnen.Den planering av en gemensam arbetsenhet för forskningom kretslopp, Kretsloppscentrum, som drivsav SLU:s enhet i tillsammans med Högskolan iFalun/och KTH är ett exempel på just ett sådantsamarbete. Här samverkar flera lärosäten. KTHrepresenteras av sin ''samhällsbyggnads''- eller ALV-fakultet. Nära kontakt hålls med SLU:slantbruksvetenskapliga fakultet. Kontakterna med regionenär väl etablerade. Näringslivskontakterna byggs ut successivtpå flera sätt.Landstinget och kommunerna för skapandet av en forskningsmiljö förkretsloppscentret i mitt mellan ochBorlänge. Stadsregionen /skall etableras somen europeisk forskningspark för kretsloppsstudier. SLU fårdärmed möjlighet till en varaktig kontakt med denkommunala sektorn i en kommuntyp som är representativ fören betydande del av Tätortssverige.Planerna förutsätter att SLU i huvudsak bibehåller sinforskningskapacitet i och dessutom breddar sinetablering i regionen till att även omfatta aktiviteter inom denlantbruksvetenskapliga fakulteten. Med det följer ocksåundervisning på hela skalan från grundutbildning tillforskarutbildning. På så sätt blir ''SLU '' medverksamhet på två platser en stark del av ett framväxandenaturresursuniversitet. Det kräver viss omfördelning avSLU:s resurser men mobiliserar regionalaekonomiska resurser till just sådan verksamhet som SLUtrots nedskärningar i budgeten måste ta sig an inför ensamhällelig omställning till ekologisk uthållighet. Avsevärdasamhällsekonomiska vinster bör kunna uppstå ur denbreddade samverkan.För vår region innebär den planerade samverkan inte baraatt vi bidrar till den nationella och internationellakunskapsuppbyggnaden utan också att regionens egenkunskapsinfrastruktur förstärks. Det är en betydanderegionalpolitisk fördel för hela Bergslagen och för . Och det är en typ av argument som enligt olikauttalanden av regeringar och riksdag skall beaktas av allastatliga myndigheter när de planerar sina verksamheter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att SLU bör utvecklas i riktningmot ett internationellt naturresursuniversitet med regionalnärvaro,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att SLU bör skapa en starkreplipunkt i genom breddning av sin etablering iregionen.