mot · GI02Jo251 · 1995-01-25 00:00:00 — SammanfattningEn enig riksdag ställde sig bakom målet attfram expandera den ekologiska produktionenfrån dagens till av de svenska lantbruket.Regeringen fick i uppdrag att utarbeta ett program för attmöjliggöra denna snabba expansion.Regeringen har dock ännu inte lämnat något förslag tillsådant program. Med tanke på det högt ställda målet och denkorta tid som återstår, menar att det ärnödvändigt att detta stimulansprogram kan inledas redanunder odlingssäsongen 1995.I denna motion föreslår vi ett antal konkreta åtgärder somvi menar måste ingå som centrala delar i ett sådant program.Det gäller:riktad arealersättning till hela den ekologisktodlade arealenhögre ersättning för vall, potatis ochgrönsaker, dvs. grödor som ej berättigar till EU:s generellaarealstödinvesteringsstöd till grönsaksproduktion ochdjurhållningsärskilda medel till rådgivningundantag frånproduktionsbegränsningarekologisk inriktning påforskning och försöksärskilda medel till marknadsföring,kontrollverksamhet och informationsverksamhet.Totalt anslås , varav 230 miljoner avserdelprogrammet, 40 miljoner avser rådgivning och utbildningsamt 15 miljoner marknadsföring, kontroll- ochinformationsverksamhet.BakgrundHuvudmålet för det ekologiska lantbruket är att utformaresurseffektiva, kretsloppsbaserade produktionssystem somger minimal miljöpåverkan och producerar livsmedel medhög kvalitet i ordets vidaste bemärkelse. Andra viktiga målär att ge husdjuren livsbetingelser som tillgodoser derasnaturliga behov, samt att bevara och utveckla ettkulturlandskap med artrikedom och genetisk mångfald.Ekologiskt lantbruk eftersträvar därför en produktion sombygger på lokala och förnyelsebara resurser, på ett optimaltutnyttjande av solenergin och av jordens biologiskaproduktionsförmåga samt på en hög recirkulationsgrad.Växtnäringsförsörjning och växtskydd baseras på envarierad växtföljd där , med sin blandning av gräs ochkvävefixerande baljväxter, spelar den avgörande rollen.Vallen bygger upp en god markstruktur som gynnar högbiologisk aktivitet, levererar kväve till andra grödor ochminskar både ogräsförekomst och andra växtskyddsproblem.Kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel användsinte alls i ekologiskt lantbruk.Den ekologiska djurhållningen fungerar som en integreraddel i produktionssystemet. Djurtätheten anpassas till gårdensfoderproduktionsförmåga. De stora djurkoncentrationernasom är en huvudorsak till problemen medväxtnäringsläckage blir därför omöjliga vid ekologiskproduktion. Men även helt djurlös drift är relativt ovanliginom ekologiskt lantbruk, eftersom djurens kapacitet attförädla vallgrödorna till avsaluprodukter och stallgödselmöjliggör både en effektivare recirkulation och en bättretotalekonomi.Den ekologiska produktionen har därmed tagit fleraviktiga steg i riktning mot ett kretsloppsjordbruk och har enmycket viktig roll att spela som modell och föregångare i denkretsloppsanpassning av hela jordbruket som måsteinledas.Eko-lantbrukets framväxtEkologiska produktionsformer har existerat vid sidan avdet alltmer industrialiserade jordbruket , men omfattningen var länge mycket liten. Ännu vidmitten av odlades bara ca 3 000 ha i medekologiska metoder. Intresset från den etableradeforskningen och lantbrukets organisationer var mycket svagt.Såväl metodutveckling som distribution och marknadsföringsköttes uteslutande av odlarna själva.Sedan dess har det skett en imponerande tillväxt, och 1994var den ekologiska arealen över 50 000 ha. harattityden från lantbruksetablissemanget helt förändrats. Sågott som samtliga större lantbrukskooperativa företagmarknadsför ekologiska produkter, och ekologiskametoder har blivit helt rumsrena i forskning och rådgivning.En oberoende kontrollorganisation -- KRAV -- haretablerats med brett stöd från såväl jordbruketsorganisationer som förädlare, grossister, detaljhandel ochideella miljö- och djurskyddsorganisationer. Ett visst statligtstöd har utgått till bland annat rådgivning,marknadsföringsinsatser, kontroll- ochinformationsverksamhet. Förutom det tidsbegränsadeomläggningsstöd till ekologisk spannmålsodling sominfördes har däremot inga medel betalats direkt till deekologiska lantbrukarna.Utvecklingens drivkrafter har framför allt varit enkombination av ett stort personligt engagemang hosjordbrukarna själva och ett stort intresse från konsumenterna,som genomgående betalar merpriser för ekologiskajordbruksprodukter. Till skillnad från jordbruket i övrigt ekologiska produktionen utvecklats i nära samarbetemed sin marknad.Bristsituation på marknadenEfterfrågan på ekologiska produkter är betydligtstörre än tillgången. Varken spannmål, mjölk, kött ellergrönsaker finns i tillräckliga mängder för att försörja densvenska marknaden. Särskilt på grönsakssidan sker en alltstörre import. Förutsättningarna för en snabb expansion avden ekologiska produktionen är alltså mycket goda. Det finnsbåde en stark efterfrågan och en relativt väl utveckladinfrastruktur med forskning, rådgivning och ett inarbetatkontrollmärke.Den tveksamhet som fortfarande tycks stå i vägen för enmycket bredare anslutning från lantbrukarna har framför allttvå orsaker.Den ena är att lönsamheten i den ekologiska produktionenännu i allmänhet är sämre än för motsvarande konventionellaproduktion. Av de merpriser som konsumenterna betalar gårstörsta delen till att betala merkostnaden för särhanteringeni handels- och distributionsleden. Även kontrollen ochmärkningen skall betalas av merpriserna. Den andel somslutligen blir kvar till lantbrukaren är sällan tillräcklig för attkompensera merkostnaderna i själva produktionen. Förutomrisktagandet i att satsa på något nytt och oprövat krävs alltsåberedskap att acceptera lägre inkomster.Den andra orsaken till lantbrukarnas tveksamhet är att dejordbrukspolitiska signalerna varit tvetydiga. Det harvisserligen talats alltmer om en miljövänligare inriktning avjordbruket, men den dominerande tendensen ijordbrukspolitiken har varit avreglering med blandannat kraftiga prissänkningar på produkterna och sänktaavgifter på kemiska insatsmedel och importerat kraftfoder --åtgärder som direkt motverkat en övergång till ekologiskproduktion.Tydliga signalerOm 10-procentsmålet skall kunna realiseras måsteorsakerna till denna tveksamhet undanröjas . Delantbrukare som är beredda att gå före på vägen mot ettkretsloppsjordbruk måste garanteras en lönsamhet som ärbättre än vid konventionell drift. är det i stället tvärt om.Dessutom måste utvecklingen av det ekologiska lantbruketstöttas med andra jordbrukspolitiska åtgärder för att tydligtsignalera att samhällets engagemang för den ekologiskaproduktionen är seriös och långsiktig.Förutsatt ett sådant engagemang bedömer vi det fulltrealistiskt att nå 10-procentsmålet , även om dettagivetvis är ett mycket ambitiöst mål. Redan den nuvarandeandelen är hög internationellt sett. Men förutsättningarna fören expansion är mycket gynnsamma, och klarapolitiska signaler kan nu snabbt öka anslutningen frånlantbrukarna.Riksdagen beslutade att hela gårdenmåste ställa om för att brukaren skall få rätt till ekonomisktstöd. ser det som självklart att målet för enekologisk omställning skall vara att hela gården ställs om.Det kan inte vara förenligt med en långsiktig miljösyn skall kunna driva en gård med två parallella system.Detta får emellertid inte tolkas så att omställningarförhindras. Det är angeläget att så många lantbrukare sommöjligt vågar börja odla ekologiskt, och det måste självfalletfinnas möjlighet till dispens, t.ex. för stora gårdar. Detsamma gäller inom utbildning och forskning om ekologisktjordbruk, där det är naturligt att det ekologiska jordbruketendast utgör en del av verksamheten.Rent allmänt är det viktigt att få med slättgårdarna,eftersom de har goda förutsättningar för att odla ekologisktmed hänsyn till goda jordar, gynnsamt klimat och närhet tillmarknaden. Kravet på att hela gården måste ställas kan innebära att vissa odlare avstår från att ställa om.Större gårdar och gårdar med ''dåliga'' växtföljder(kreaturslösa gårdar med höstspannmål, sockerbetor,vårspannmål och höstoljeväxter) kommer att ha svårt attställa om gården på så . Jordar som odlats intensivtmed stor tillförsel av handelsgödsel och omfattandeanvändning av kemiska bekämpningsmedel måste byggaupp den biologiska aktiviteten i marken. Detta kan tabetydligt än beroende på utgångsläget. Efteren försöksperiod kan det behövas enkontrollstation där brukaren kan få möjlighet att utvärderaverksamheten.Riktad arealersättningDen nödvändiga lönsamhetsförstärkningen måste meddagens förutsättningar komma i form av en riktadarealersättning till hela den ekologiskt odlade arealen ienlighet med det beslut redan tagit.I princip är det önskvärt att ökade miljökrav på jordbruketbetalas direkt av konsumenterna via priset. Men i en situationdär jordbrukspolitiken är bunden av EU-regleringar medadministrativa priser är detta omöjligt att genomföra fullt ut.Så länge det konventionella jordbrukets miljökostnader intekan läggas på produktpriserna blir det orimliga prisskillnaderom merkostnaden för ekologisk produktion helt och hålletmåste tas ut på marknaden.Dagens merpriser ligger på en måttlig nivå, vilket i sin turbetytt mycket för att göra produkterna tillgängliga för allakonsumenter. Medan ekologisk mat i större delen av Europafortfarande är en exklusiv nischprodukt, som mestadels säljsi specialbutiker, har den i nått ut på en bred front iden vanliga livsmedelshandeln.Så länge nuvarande jordbrukspolitiska förutsättningargäller menar vi därför att samhället bör gå in och kompenserade ekologiska producenterna för den kvarståendelönsamhetsskillnaden. Ersättningen bör avpassas så att dettotala ekonomiska utfallet blir bättre vid övergång tillekologisk drift. Det nödvändiga tillskottet kan för de flestalantbruk uppskattas till /ha --summor som väl ryms inom ramarna för EU:s miljöprogram.Vi bedömer att den totalram som föreslås för ekologiskodling bör höjas med ytterligare jämförtmed regeringens förslag. Vi föreslår vidare att ca 40 miljonerkronor av stödet till rådgivning och utbildning somVänsterpartiet föreslår inom ramen för miljöprogrammetanvänds inom det ekologiska jordbruket.Den föreslagna ramen på under de tvåodlingssäsonger som budgeten omfattar bör vara tillräckligför att uppnå målet på fram . Skulleökningen bli snabbare måste det dock finnas beredskap föratt anslå ytterligare medel. Den fastställda ramen får hellerinte ses som ett tak för det årliga stödet. torde detkrävas en ökning av de årliga anslagen. Ett ökat intresse försvenskodlade ekologiska produkter är en viktig del av denmiljöinriktade framtid som skall satsa på. Det är ettutmärkt sätt att skapa nya framtidsinriktade jobb med grönprofil.Utformning av arealersättningenDet är viktigt att ersättningsnivåerna tar hänsyn till deganska stora skillnader som finns i kostnadsnackdel mellanolika driftsinriktningar -- framför allt skillnaden mellan degårdar som bara driver växtodlingen ekologiskt och de somäven har ekologisk djurhållning. (SOU 1994:82) har inte tillräckligt beaktat den skillnaden.De regionala lönsamhetsskillnaderna har däremotöverdrivits i utredningens beräkningar, vilka uteslutandebaserats på ekonomin i växtodlingen. Den lägrearealavkastningen vid ekologisk drift ger effekter också pålönsamheten i djurhållningen. Om hänsyn tas till detta är deregionala lönsamhetsskillnaderna relativt små. Vi anserdärför att den regionala differentieringen kan slopas.Däremot är utredningens förslag om differentiering aversättningen efter djurtäthet i princip bra. Lika ersättningoberoende av djurtäthet skulle missgynna de gårdar somkommit närmare kretsloppsmålet och premiera dem sombara nätt och jämnt håller sig inom gränsen för de ekologiskareglerna. Både ersättningsnivåerna och spännvidden idifferentieringen behöver dock ökas i förhållande tillutredningsförslaget.Miljöstödet skall prioritera ekologisk djurhållning.Ekologisk djurhållning skall tilldelas dubbelt arealstöd.Ersättningen bör också vara högre för sådana grödor sominte kvalificerar för EU:s generella arealstöd, framför alltvall, potatis och grönsaker. EU tillåter stödsummor upp till250 ecu/ha för dessa grödor. Vi menar att den maximalasumman bör utnyttjas, i varje fall för potatis- ochgrönsaksarealen där produktionsvärdet per hektar är mycketstörre än för vanliga lantbruksgrödor.Lönsamhetsskillnaderna är följaktligen också större.Ersättningen bör heller inte knytas till KRAVs eller för ekologisk odling. Båda dessa är kompliceradeoch består till stora delar av regler avsedda att garanteraprodukten gentemot konsumenterna. Det skulle i praktikenbli omöjligt att övervaka efterlevnaden på ett trovärdigt sättmed den begränsade stickprovskontroll som kan komma ifråga.En statlig arealersättning är motiverad av miljövinsternamed den ekologiska produktionen, och regelverket bördärför begränsas till de faktorer som direkt har medmiljövinsterna att göra -- framför allt oberoendet avhandelsgödsel och kemiskt växtskydd.Investeringsstöd till grönsaksproduktion och djurhållningGrönsaksodlingens ekonomi skiljer sig radikalt från denövriga jordbruksproduktionen, eftersom den är mycketarbetsintensiv och omsätter stora summor per hektar.Produktionsvärden på per hektarär fullt normala i grönsaksodlingen. Lönsamhetsskillnadenvid övergång till ekologisk drift kan följaktligen röra sig omåtskilliga per hektar, även om skillnadenär måttlig räknat i procent.De arealersättningar som är aktuella inommiljöprogrammet kan därför aldrig kompensera mer än enbråkdel av lönsamhetsskillnaden i den ekologiskagrönsaksodlingen. För att uppnå motsvarande ekonomiskastimulans till omläggning krävs också kompletterandeinsatser av annat slag.Vi föreslår därför att det öppnas en möjlighet för stöd tillinvesteringar i lagerbyggnader och maskiner inom denekologiska grönsaksproduktionen. Förutom att stimulera flergrönsaksodlare till omläggning bör det också ha effekten attexisterande producenter ser nya möjligheter att utöka sinproduktion.En annan grupp ekologiska producenter som har särskiltstora kostnader är de som är engagerade i utvecklingen avnya djurhållningssystem, särskilt inom svin- ochhönsproduktionen. Även dessa bör ha möjlighet att sökainvesteringsbidrag, i första hand för byggnader.Vänsterpartiet har i jordbruksmotionen föreslagit ettinvesteringsstöd på till investeringar medmiljöprofil. Vid fördelningen bör investeringar i detekologiska jordbruket prioriteras.Tillräckliga resurser för rådgivningOm 10-procentsmålet skall uppnås måste ca 7 000lantbrukare introduceras i det ekologiska lantbruketsprinciper och metoder . Det kräverrådgivning och utbildning av betydligt större omfattning äni dag.Särskilt i början av omläggningen behövs en koncentreradinsats med både utbildning och individuell rådgivning pågården. Även under den fortsatta omläggningstiden finnsbehov av regelbunden rådgivning. Också efter avslutadomläggning behövs givetvis resurser för assistans med attlösa särskilda problem i produktionen, liksom möjlighet tillfördjupning och utveckling. Man bör även komma ihåg atten betydande del av metodutvecklingen i det ekologiskalantbruket sker i samarbete mellan erfarna lantbrukare ochrådgivare/forskare.EU:s miljöprogramförordning innehåller generösa ramarför delfinansiering av utbildningskostnader -- ända upp till2 500 ecu per ansluten lantbrukare och år. Samtliga statligarådgivningsresurser till ekologiskt lantbruk bör därförkanaliseras via miljöprogrammet -- liksom samtliga medelför rådgivning rörande landskapsvård och i möjligaste månäven övrig miljörådgivning till jordbruket.Som en del i vårt förslag till förstärkning avmiljöprogrammet ingår därför en särskild post för rådgivningoch utbildning, varav ca kan beräknasåtgå för rådgivning och utbildning inom ekologiskt lantbruk.Statens kostnadsökningar för denna förstärkning är måttligaeftersom hälften av kostnaderna täcks av EU-bidrag.Samtliga medel till rådgivning och utbildning under anslagetB 4 kan sparas in, liksom minst hälften av medlen tillmiljöförbättrande åtgärder under anslaget F 4. Detta föreslåsi vår riksdagsmotion om jordbruk.Totalramen för ekologisk rådgivning bör direkt anpassasefter antalet lantbrukare som ansluter sig till programmet.Summan bör vara ca per lantbrukare under detförsta anslutningsåret och ca under deföljande åren.Den ekologiska rådgivningen är delad på en rad olikainstitutioner. Förutom och länsstyrelsernahar många hushållningssällskap ekologiska rådgivare. Ävenodlarföreningar och några privata institut erbjuderrådgivning.Det är viktigt att de ökade resurserna görs tillgängliga föralla dessa aktörer, och inte bara för de statliga institutionerna.Tillgången på erfarna rådgivare kommer nämligen att vara enbesvärlig flaskhals om nyanslutningen av lantbrukare ökarsnabbt. Påbyggnadsutbildning av rådgivare blir en förstanödvändig åtgärd. Likaså bör det skapas bättre möjligheteratt mot ersättning utnyttja erfarna ekologiska lantbrukare irådgivningsfunktioner.Undantag från produktionsbegränsningarMed EU-medlemskapet införs flera nyaproduktionsbegränsande åtgärder som alla har syftet attminska överskottsproduktionen. På den ekologiskamarknaden finns dock inga överskott. Tvärtom råder kraftigaunderskott på praktiskt taget alla produkter. Dessutom harekologisk produktion redan betydligt lägre avkastning, lägrespannmålsandel och lägre djurtäthet.Såväl miljö-, marknads- som rättviseskäl motiverar därföratt ekologiska gårdar undantas från samtliga generellaproduktionsbegränsningar (tvångsträda samt mjölk-, kött-och sockerbetskvoter). När det gäller mjölk fattade riksdagenett positivt beslut : ekologiskamjölkproducenter skulle undantas från begränsningar när detgäller tilldelning av mjölkkvoter. (Enligt uppgift har beslutetinte beaktats lika positivt i praktiken, vilket i så fall lätt hadekunnat undvikas om departementet och jordbruksverkethade fört en dialog med representanter för den ekologiskanäringen. )Finns inte möjlighet att skapa svenska särregler måsteregeringen i stället lägga fram förslag till ministerrådet --som redan begärt beträffande tvångsträdan.Försvara KRAV-kontrollenDen framgångsrika KRAV-kontrollen, som från enblygsam början växt till ett av demest välkända miljömärkena, har spelat en avgörande rollför det ekologiska lantbrukets expansion.KRAV har en bred förankring och ett smidigt regelsystemmed kriterier som regelbundet skärps i takt medmetodutvecklingen. Till skillnad från , som har höga trösklar för nyrekrytering och tillstora delar bygger på en nischproduktionsfilosofi, har KRAVen låg ingångströskel och en inriktning på bred anslutning.En stelbent tillämpning av EU-reglerna skulle därförallvarligt försvåra den vidare utvecklingen av det ekologiskalantbruket. Om 10-procentsmålet skall nås måste svenskajordbruksmyndigheter visa en positiv vilja att utnyttja detutrymme för tolkning och tillämpning som bestämmelsernager. Likaså är det viktigt att regeringen har ett nära samarbetemed det ekologiska lantbruket när det gäller pågående ochframtida förändringar.Regeringen bör verka för att den rigida detaljstyrning sompräglar EU-reglerna upphör. En huvudprincip iekologisk produktion är lokal anpassning, och det äromöjligt att skapa gemensamma detaljreler som kan fungerai länder med vitt skilda klimat och biologiska förutsättningar.Ekologisk inriktning på forskning och försökEfter flera decenniers försummelser inriktas alltmerav jordbruksforskningen mot resurshållandeproduktionsformer. Det är en glädjande utveckling.Fortfarande är dock de specifika satsningarna på forskningom ekologiskt lantbruk mycket blygsamma. Särskilt viktig idetta skede är den tillämpade forskningen som kan ge snabbpraktisk stimulans i utvecklingen. Den behöver genastordentligt förstärkta resurser.Riksdagen bör därför i sin anslagsgivning till Sverigeslantbruksuniversitet, Skogs- och jordbrukets forskningsrådsamt Skogs- och lantbruksakademien särskilt markera att 10-procentsmålet givetvis är relevant även förforskningsområdet. Med hänsyn till forskningens syfte -- attligga steget före och vägleda och stödja praktiken -- börtakten dessutom vara högre inom forskningen.Det är också viktigt att det ekologiska lantbruketsföreträdare får ett mer direkt inflytande på hur medel tilldetta område fördelas. Vi föreslår därför att hanteringen avforskningsmedel riktade specifikt till ekologisklantbruksforskning formaliseras i en rådgivande nämnd medrepresentanter från det ekologiska lantbruketsorganisationer, övriga lantbruksorganisationer, miljö- ochdjurskyddsorganisationer samt relevanta myndigheter ochutbildningsanordnare.Stöd till ekologiska lantbrukets organisationerDe har ett visst statligt stöd utgått till detekologiska lantbrukets organisationer för marknadsföringoch för kontrollverksamhet. tillkom ett stöd förinformationsverksamhet.Dessa bidrag har varit till stor hjälp i uppbyggnaden av denstabila marknad för ekologiska produkter som finns ochför att sprida grundläggande information både inomlantbruket och till allmänheten.En snabbare expansion kommer att öka kraven både påmarknadssidan och i synnerhet på informationssidan.Kontrollverksamheten utsätts också för stora påfrestningar,eftersom arbetsinsatsen, och därmed kostnaden, för attkontrollera nyanslutna producenter är betydligt större än förde etablerade.10-procentsmålet förutsätter därför ett fortsatt stöd tillmarknadsföring, kontroll- och informationsverksamhet.Regeringen anser att dessa satsningar kan ersättas avmiljöprogrammet. håller inte med om detta.Miljöprogrammet kan endast användas för direktstöd tilllantbrukare, samt för utbildning och rådgivning i anslutningtill detta.Vänsterpartiet föreslår att det /96 anslås 15miljoner kronor för dessa ändamål, varav 7 miljoner tillmarknadsföring, 3 miljoner till kontrollverksamheten samt 5miljoner till de ekologiska organisationernasinformationsverksamhet. Detta innebär en mindre ökning avinformationsanslaget jämfört med /95, men i övrigtoförändrade anslag. Dessa ökade resurser ryms inom deanslag som föreslår i riksdagsmotionen omjordbruk. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av tydliga signaler för attfrämja ekologisk produktion,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om storlek och utformning av riktadarealersättning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om investeringsstöd tillgrönsaksproduktion och djurhållning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekologisk rådgivning inomförstärkt anslag till miljöprogrammet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om produktionsbegränsningar,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om KRAV-kontrollen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekologisk inriktning på forskningoch försök.