mot · GI02Ub332 · 1995-01-25 00:00:00 — När beslutade att alla program igymnasieskolan skulle bli treåriga ansåg ModerataSamlingspartiet att det var viktigt att de yrkesförberedandeprogrammen skulle vara utformade så att de skulle lockaungdomar med intresse för en gedigen yrkesutbildning.Tyvärr har våra farhågor blivit besannade.Trots riksdagsbeslut om förändringar i skolan har det intehänt särskilt mycket vad gäller ökad rekrytering till deutbildningar som leder till industriarbeten. En enkät tillkommunerna som gjorts av Verkstadsindustrier, VI,visar att det nya industriprogrammet inte lyckats vändadenna negativa trend. Siffrorna i följande tabell baseras påsvaren från 263 av de 286 tillfrågade kommunerna.ProgramElevantal i utbildningsåretElevantal 123totaltNaturvetenskap15 89513 2694 43933 603Industri2 6942 2689725 934El4 6614 1161 0959 672Naturvetenskap,-teknisk gren6 818Industri,-industrigren (huvudsakl. )2 877Siffran för industriprogrammet det tredje året är låg, vilketkan förklaras med att det förekommer flera benämningar pådenna inriktning. Den intressantaste siffran är den mycketlåga siffran för industriprogrammet -- cirka 2 700 elever iförsta årskursen vilket är av allaförstahandsval till gymnasieskolan. Programmet ärrekryteringsbas till praktiskt taget hela industrin, och detkommer att behövas mer än dubbelt av detta antal utbildadeungdomar. Friskolor och industrigymnasier som företagendriver både i egen regi eller tillsammans med kommunenlyckas bättre med att rekrytera elever. De har oftasttillräckligt antal sökande per utbildningsplats.Orsakerna till den minskande rekryteringen måsteanalyseras grundligt. I budgetpropositionen aviseras att enarbetsgrupp skall tillsättas med uppgift att analyseraorsakerna till det bristande intresset för industriprogrammetsamt att föreslå förändringar. En sådan arbetsgrupp måstesom utgångspunkt för sitt analysarbete ta reda på olikaavnämares krav och önskemål beträffande exempelvisprofilering, kvalitet, innehåll och samverkan med befintligverkstadsindustri. Genom avnämarnas direkta medverkanerhåller eleverna rätt utbildning redan från början.Införandet av entreprenader och friskolor inom dettekniska området på gymnasienivå måste underlättas. Ettviktigt motiv är att konkurrens stimulerar utveckling.Kvaliteten förbättras även genom företagens direktapåverkan av utbildningen.Utbildning i företag ger ofta tillgång till längreundervisningstider, vilket gör det lättare för elever som,förutom att skaffa sig yrkesutbildning, vill kvalificera sig tillfortsatt teknisk utbildning, ingenjörs- ellercivilingenjörsutbildning. Även pedagogisk och metodiskutveckling underlättas.I dag är det huvudsakligen mycket stora företag som driververkstadsinriktade utbildningar. Att driva en utbildning medtillräcklig långsiktighet kräver både stora personella ochekonomiska resurser för att klara uppgiften.Initialkostnaderna blir mycket stora. Det vore därförmycket angeläget med regler och stöd som underlättar förmindre och medelstora företag att tillsammans skapautbildning i friskolans form, som entreprenadutbildning ellerlärlingsutbildning. Reglerna bör vara så utformade attsärskild hänsyn kan tas till de stora initialkostnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en analys av gymnasieskolansindustriprogram,2. att hos regeringen begär förslag till regler såatt mindre och medelstora företag tillsammans kan drivaentreprenadutbildning och friskolor på gymnasienivå inomdet tekniska området.