mot · GI02So619 · 1995-01-25 00:00:00 — Stödet till familjer som adopterar barn är internationella adoptioner ettnaturligt inslag i det svenska samhället. Det har blivit ett braoch accepterat alternativ för framför allt barnlösa par.Övergivna barn, som inte kan tas hand om av sina biologiskaföräldrar eller släktingar i sitt eget hemland, har fått ett hemi . Adoptioner har också byggt broar mellan kultureroch många familjer har ''på köpet'' fått ett andra hemland.På senare år har dock antalet adoptioner minskat. Skälenär säkert flera. Läkarvetenskapen har förfinat och förbättratsina metoder så att allt fler barnlösa kan få hjälp via t.ex.insemination. Lågkonjunkturen och arbetslösheten harkanske också hindrat några från att få medgivande att ta emotett barn för adoption. Samhällets ekonomiska stöd tilladopterande föräldrar har inte heller följt den övrigakostnadsutvecklingen och inflationen i landet.Adoptionsmöjligheterna har blivit en avgörande ekonomiskfråga för många.Sedan 1988 erhåller adoptivföräldrarna efter avslutadadoption ett bidrag som uppgår till maximalt24 per barn. Sedan införde detta bidragföljde även och efter. I dessa länder har mannu gått om vad det gäller nivån på den ekonomiskaersättningen och betalar ut motsvarande 35 000 svenskakronor per barn.Förutom adoptionsbidragen erhåller även de auktoriseradeadoptionsorganisationerna statsbidrag för sin verksamhet.Statsbidraget avser bland annat att ersätta organisationernaför en del av de arbetsuppgifter som organisationen övertagitfrån staten. Totalt är statens stöd till adoption knappt 25miljoner kronor varje år.Familjernas totala kostnaderEn adoptivfamiljs utgifter för en adoption förmedlad avnågon av de större organisationerna uppgår i genomsnitt tillca . Statsbidraget har minskat kostnaden medca . Med adoptionsbidraget uppgår samhälletsstöd totalt till av kostnaden.Adoptionsorganisationerna har hårda krav från sinamedlemmar och från staten på att hållaadoptionskostnaderna nere. Men det är tyvärr svårt förorganisationen själv att styra över en stor del av dessakostnader och verksamheten är mycket känslig, t.ex. pågrund av den svenska kronans fallande värde under desenaste åren. En faktor, som också drabbar de enskildafamiljerna direkt, är deras resor och vistelser i barnetshemland som blivit dyrare. kräver de allra flesta ländersom adopterar bort barn att familjerna skall komma tilllandet för att själva hämta barnet. Några kräver också att deskall vistas där upp till 3 månader.Medicinsk behandling en lösning -- adoption en annanFör många par är adoptionskostnaden avskräckande ochman satsar därför istället på någon av de alternativabefruktningsmetoderna som finns att tillgå. Det handlar omIVF, mikrokirurgi, insemination m.m. Landstingen i Sverigehar en varierande inställning till denna typ av sjukvård ochkostnaderna kan variera mycket mellan de olika landstingen.Ett ökat ekonomiskt stöd till adoptionsföräldrar kanavlasta sjukvården. De medicinska metoderna kan hjälpanågra, men inte alla, vilket beror på orsaken till barnlöshetenoch de olika fysiska förutsättningarna. Genom adoption kanmånga fler få hjälp, och ges övergivna barn enmöjlighet till att få en familj. Det finns också par som påprivat väg provat t.ex. IVF-behandling och efter flera försökmisslyckats. Bor man inte inom ett landstingsområde somsubventionerar behandlingen, innebär det att familjensekonomi utsätts för stora påfrestningar, utan några garantierför resultatet.När hoppet om möjligheterna för att föda barn är borta harflertalet familjer inte råd att adoptera ett barn, trots att mangärna vill. Om adoptivfamiljernas nettokostnader var lägre,är det troligt att flera skulle välja adoption som ett förstaalternativ för att skaffa barn.Det är viktigt att samhället intar en neutral hållning både ifrågan om rådgivning och om ekonomiskt stöd till barnlösamakar som vill prova olika alternativ för att få barn. Så ärdet inte , eftersom medicinsk behandling prioriteras ochbarnlösa par i första hand kommer i kontakt med sjukvårdenoch inte med adoptionsorganisationerna.40 miljoner övergivna barnUte i världen ser vi bevis på hur ofantligt mångaföräldralösa och övergivna barn det finns som far illa. Denbästa lösningen för dessa barn är oftast att finna en familj fördem i hemlandet. har det dock visat sig attförekomsten av internationella adoptioner höjer de övergivnabarnens status i många länder, och med tiden har det ocksålett till att inhemska adoptioner har ökat.Ett målande exempel är , ett land som fåttmånga adoptivbarn ifrån. när de internationellaadoptionerna kom igång på allvar i , hörde de flestaövergivna barn till den absolut mest föraktade gruppen isamhället. Ingen indisk familj med självaktning kunde tänkasig att adoptera ett sådant barn. När man till sin häpnad såghur svenskar och andra utlänningar med stor kärlek tog emotdessa barn och uppfostrade dem som sina egna, vändeopinionen. får många övergivna indiska barn en nyfamilj i sitt eget hemland. Samma utveckling har man kunnatse i flera andra länder.Sverige har också genomfört många biståndsprojekt i olikaländer i syfte att stödja denna utveckling och där haradoptionsorganisationerna medverkat mycket aktivt sominitiativtagare och genomförare. De många övergivnabarnens behov och rätt till en egen familj är dock inte pålånga vägar uppfyllda. Flera av dessa barn kan vi erbjuda ettnytt liv här i . Att höja det statliga stödet tilladoptioner är ett billigt sätt för att hjälpa föräldralösabarn till en trygg framtid. Det är också ett konkret sätt att ihandling visa att vi menar vad vi säger då vi talar vackert ombarnens rätt till en familj, och inte bara för barn som fötts iSverige.I och med denna motion vill vi yrka på attadoptionsbidraget höjs för att komma upp på sammaekonomiska nivå som det är i och dvs.35 000 kronor. kommer ca 1 000 adoptivbarn tillSverige. Det är således en relativt liten grupp som berörs avdet ekonomiska bidraget. Ett tusen familjer, mindre än 1procent av det totala antalet familjer som får barn under ettår, och de drabbas mycket orättvist av en mycket hög kostnadför sin familjebildning. Som en parallell att ha i minnet kanvi tänka på diskussionen om den självklara rätten att födabarn kostnadsfritt på våra sjukhus.Finansiering 1. Utbetalningen kan skötas av organisationernaI dag utbetalas adoptionsbidraget från försäkringskassansedan adoptionen är avslutad. Den nya Haag-konventionenom adoptioner, som förmodligen kommer att vara ratificeradav flertalet inblandade länder , innebär attnästan alla adoptioner kommer att förmedlas av statligaauktoriserade organisationer. Liknande förslag har ocksådiskuterats av adoptionslagutredningen som väntas bli klar ibörjan av 1995. Förmedling och utbetalning skulle då kunnabli ett av auktorisationsvillkoren föradoptionsorganisationerna. Försäkringskassorna slipper pådetta vis en liten men för dem svårskött arbetsuppgift.Ärenden som förekommer relativt sällan kräver mera tid,eftersom regler skall kontrolleras och många frågor besvaras.2. Samordning av adoptionsbidrag och statsbidragVidare kan statsbidraget till organisationerna som i dagadministreras och utbetalas via (Nämnden förInternationella Adoptioner) samordnas medadoptionsbidraget.3. Lägre sjukvårdskostnaderEn höjning av adoptionsbidraget ger en avlastning avsjukvården vad det gäller IVF-behandlingar m.m. En IVF-behandling kostar ca och vanligast är att manfår göra försök på 2--3 gånger eller mera. Erfarenheter frånNorge och visar att fler väljer alternativet adoptionnär bidraget höjs, även om höjningen är måttlig. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till familjer som adopterarbarn,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rationaliseringsvinster förverksamheten och bidragen vid adoption.