mot · GI02A470 · 1995-01-25 00:00:00 — SammanfattningI motionen presenteras förslag till åtgärder för att utvecklaVästernorrland och trygga sysselsättningen både på kort ochlång sikt.Kommunerna och har en viktig roll som storaarbetsgivare framför allt för kvinnor. Därför bör landstingoch kommuner så långt som möjligt avstå från att säga uppfolk i den rådande lågkonjunkturen.I programmet för akuta åtgärder föreslås ocksåexportgarantier för i , så attföretaget kan leverera de utrustningar till den ryskaoljeindustrin som företaget fått beställningar på. Det skullege 100 personer arbete i , som detskulle vara ett viktigt bidrag till att stärka ekonomin och dendemokratiska utvecklingen i Ryssland.Vi anser också att staten måste ta ett särskilt ansvar förutvecklingen i , som på bara förlorat ca 500jobb.Vi föreslår bl.a.att en kriminalvårdsanläggning etablerasi kommun som en filial till Viskananstalten.Industrin i har drabbats hårt avstrukturförändringar. Det är nu nödvändigt att länsstyrelsenoch länsarbetsnämnden har tillräckliga resurser för attexempelvis tillsammans med berörda företag och kommunerkunna bilda lokala utvecklingsfonder i samband medföretagsnedläggningar. Risk finns annars attbefolkningsminskningen i fortsätter. För attmotverka detta föreslår vi:att hänsyn tas tillVästernorrlands befolkningsminskning och de storastrukturomvandlingarna i länet vid fördelning av medel tilllandets länsstyrelser och länsarbetsnämnderatttransportstödet bibehålls och förbättras i Västernorrland.Vidare föreslår vi att den tillfälliga inplaceringen avHärnösand, och i stödområdeförlängs. Ånges inplacering i stödområde ett förlängs ochhela kommun placeras i stödområde ett.I det mer långsiktiga programmet för att stärka näringsliveti är förbättrade kommunikationer i och tilllänet en av kärnpunkterna:Bättre vägstandard -- både på demindre vägarna och på Europavägarna genom länet. Västraoch södra infarten till , Åsbergstunneln iÖrnsköldsvik samt '''' i bör ges högstaprioritet.Angelägna projekt är bro över iMultrå samt väg 505 Östavall.Kraftfulla satsningar påjärnvägarna både beträffande Stambanan ochkustjärnvägen.Utveckling av flygplatserna ,/och Örnsköldsvik.Det är viktigt att snabbt får tillgång till denmodernaste teletekniken.I det socialdemokratiska programmet ingår storasatsningar på utbildning:Utbyggnad av tillett Mittsverige-universitet.Civilingenjörsutbildninglokaliseras till Mitthögskolan.Mer utbildning lokaliserastill i motionen föreslås också att länet görs till ett centrum förskogsindustrins kunskapsförsörjning och att helt eller delvis omlokaliseras tillVästernorrland.Delar av vattenkraftsvinsterna ska stanna i Västernorrlandför regional utveckling.I motionen föreslås en stor satsning på utveckling av småoch medelstora företag i länet genom att skapa möjlighetertill forskning och utveckling av olika produkter. Dessutomföreslår vi att ensamföretagare ges möjlighet tillkompetensutveckling i form av bidrag till kortarespecialutbildningar.Vi understryker också att försörjningen med riskvilligtkapital är en överlevnadsfråga för Västernorrland.I motionen krävs att den civila biståndskår som skautbildas organiseras och utbildas i . , Hundskolan i och Räddningsskolan iSandö är viktiga resurser i denna utbildning.Utveckla VästernorrlandVi föreslår i motionen en offensiv politik för att skapatillväxt och regional balans, för att nå målet:Arbete åt allaSom uppföljning av programmet Arbete åt alla har vi under1994 föreslagit sysselsättningsskapande åtgärder, somsnabbt kan sättas in.Vi vill här framhålla ett antal viktiga satsningar påområden som är avgörande för att utveckla ipositiv riktning.BakgrundVåra förslag läggs mot bakgrund av den mycket högaarbetslösheten och den stora befolkningsminskningen ilänet.Eftersom är ett län med mycket tungindustri måste vi långsiktigt räkna med stora förändringar pågrund av strukturomvandlingar i samband med en ständigthårdnande internationell konkurrens.Bygg ut och modernisera kommunikationernaEn av grundbultarna i vår strategi för tillväxt och regionalbalans är utbyggnad och modernisering avkommunikationerna.De viktigaste projekten är:Snabbtåg -- järnvägssatsningarFullvärdig snabbtågstrafik --/senast 1996.Riksdagen har fattatprincipbeslut om att bygga och därför börÅdalsbanan överföras till stomnätet.Järnvägenmellan och byggs som en första etappsamt delen --upprustas. Dettainnebär också en förstärkning av stambanan.Rusta uppjärnvägen --som en första etapp avAtlantbanans utbyggnad.Den planerade upprustningen avstambanan fullföljs.Socialdemokraterna har tagit initiativettill en snabb tågtrafik med fyra turer i vardera riktningen påsträckan ----. Densocialdemokratiska regeringen har också anslagit medelför att upprätthålla trafiken under . Vi anseratt denna tågsatsning måste få en kraftfull uppbackninggenom anpassning till övrig trafik och marknadsföring.Dessutom bör staten upphandla trafiken på sträckan även iframtiden.FlygFlygplatserna , /ochÖrnsköldsvik måste hävdas och utvecklas. Det är särskiltviktigt att noga följa utvecklingen i samband medavregleringen av flyget. Den tydliga utvecklingen mot färreturer och försämrad service måste motverkas.Vårt krav är ett väl fungerande nationellt inrikesflyg förhela landet. En avgift bör läggas på samtliga flygbiljetter föratt finansiera upphandlig av olönsam flygtrafik och stöd tillviktiga kommunala flygplatser.Kramfors/är enligt trafikbesluten primärflygplats. Vi socialdemokrater anser attKramfors/är av stor betydelse förtrafikförsörjningen i . Där saknas dessutomtillfredsställande transportalternativ.Midlanda bör och kan utvecklas till ett nav i det svenskaflygsystemet med direktlinjer både inom landet och till andraländer.Vägar -- landets sämsta vägstandardLänsvägarVästernorrland har landets sämsta vägstandard.Standarden är på flera håll i länet så dålig att vägar måstestängas för tung trafik varje vår.Därigenom hindras skogsindustrin från att göra nödvändigainvesteringar i ny miljövänlig teknik, eftersom den nyatekniken kräver färsk vedråvara. Den dåliga vägstandardenhämmar således utvecklingen både i ochlandet som helhet.Trots det mycket ansträngda ekonomiska läget innehållerårets budget en ambitiös satsning på vägunderhåll. Vidfördelningen av medel måste dock större hänsyn tas till denextremt dåliga vägstandarden i Västernorrland.För att återställa det mycket eftersatta underhållet är detnödvändigt att bygga om många vägar. Därför måste enbetydande andel av de medel som anslås till vägbyggandekomma till del.SkogsbilvägarSkogsbruket är starkt beroende av ett väl fungerandevägnät som gör skogarna lätt åtkomliga för arbetskraft,maskiner och lastfordon. Den neddragning av statsbidragentill byggandet av skogsbilvägar som den borgerligaregeringen genomförde har lett till att byggandet avskogsbilvägar har minskat. Med hänsyn tillarbetsmarknadsläget i och skogsindustrinsstora betydelse är det nödvändigt att regeringen nu vidtaråtgärder för att stimulera byggandet av skogsbilvägar iVästernorrland.VägstationerOmorganisation inom har inneburit attvägstationer i inlandet lagts ner. Vi vill med skärpa framhållaatt omorganisation och nedläggningar inte får medföra attinsatserna på vägunderhållet i inlandet minskar.EuropavägarÄven Europavägarna genom länet har låg standard.Byggandet av en ny bro över vid Vedapågår. Det innebär att framkomligheten på genom länetkommer att förbättras avsevärt. För att Europavägarna iVästernorrland skall få godtagbar standard måste ocksåbyggandet av västra och södra infarten till samtÅsbergstunneln vid och '''' i Timråsnarast komma till stånd.Även en upprustning av övriga E4-vägar genom länetmåste ges hög prioritet bland landets aktuella vägprojekt.Snabb utbyggnad av telekommunikationernaEn fortsatt utbyggnad av telekommunikationerna i länet ären viktig del i förstärkningen av infrastrukturen. tillgång till GSM, AXE-system, driftsäkerhet ochservice samt en rättvis taxepolitik. Det måste betonas atttelekommunikationerna betyder särskilt mycket i län somVästernorrland med långa avstånd och gles bebyggelse.Affärsverkens organisation och styrningMänniskor och företag i vårt län är beroende av en jämngrundläggande service. Det gäller att vägar, järnvägar samtflyg-, post- och telekommunikationer är väl uppbyggda.Denna service skall vara likvärdigt utbyggd i hela landet.Det finns en berättigad oro för att den basala servicen intelängre kommer att byggas upp efter rättviseprincipen ochmed regionalpolitiska ambitioner. Snävalönsamhetsbedömningar mellan regioner och inomaffärsverken är trender som påhejats av den nyliberaltinspirerade ekonomiska politik som den borgerligaregeringen bedrev.Sverige är ett relativt litet land. Det behöver hållas ihopmed en nationell politik inom verksamhetsområden somaffärsverken omfattar. Bolagisering av affärsverken ochuppdelning av verksamheterna i olika divisioner försvårarregeringens och demokratiska styrning ochdärmed möjligheterna av att den basala servicen fördelasrättvist.Nationella och demokratiskt uppställda mål skall styrainvesteringarna i infrastrukturen. Det är en viktig uppgift förregering och riksdag att ha en sådan styrning överaffärsverken och statliga bolag att de målen uppfylls.Kunskaper -- nyckeln till framtidenEtt universitet i att klara förnyelsen måste utbildning och forskningöka och göras mer tillgänglig i länet. Mittsverige är en av deregioner som har längst till universitet och högskolor medfasta forskningsresurser. I har nuMitthögskolan bildats med verksamhet i ,, och Östersund.Målsättningen är att utveckla ett nätverksuniversitet med8.000--10.000 studenter.För regionens långsiktiga utveckling är det nödvändigt attnätverksuniversitetet blir verklighet.Det är också viktigt att distansundervisningen påhögskolenivå utvecklas ytterligare.Cvilingenjörsutbildning kan med fördel lokaliseras tillMitthögskolan med placering i Sundsvall.Riktad utbildning för kvinnorMöjligheterna till försörjning, att få inflytande i samhälletoch att få del av samhällets resurser, det är de stora frågornaför landsbygdens/glesbygdens kvinnor . Trots attkvinnorna ofta är de som gått i spetsen för utvecklings- ochförändringsarbetet på landsbygden, får de fortfarande enförhållandevis liten del av de regionalekonomiska medlen.Satsning på regionala och lokala utbildningsmodeller samtdistansstudier utifrån kvinnors behov, med en ny form avpedagogik, är en betydelsefull del för kvinnors möjlighet tillutveckling och arbete. Flera försök pågår i norra , därförebilden är den norska ''kvinnouniversitetsmodellen''.Denna utbildning kan få stor betydelse för landsbygdens ochglesbygdens överlevnad.Kombinationsutbildningar inom t.ex. administration ochvård/omsorg, hantverk/handel eller kultur/kontor kan ocksåvara ett sätt att skapa förutsättningar för arbetstillfällen sompassar på landsbygden.Skogsindustrins kunskapsförsörjningSkogsnäringen -- skogsbruk och skogsindustrin -- är basenför länets näringsliv i stort och har särskilt stor betydelse förbosättning och utkomst i inlandet och glesbygd.Utvecklingen inger emellertid starkoro. Både inom industrin och skogsbruket harsysselsättningen minskat väsentligt. Den nyaskogsvårdslagen innebar stora förändringar avskogspolitiken, med avregleringar och en skogsvårdslag däri stort sett endast reproduktionsplikten blev kvar av de gamlareglerna. Positivt är att den nya skogsvårdslagen jämnställermiljömålet med produktionsmålet.Vi menar att det finns allvarliga brister i den nuvarandeskogsvårdslagen. Kravet på en skogspolitik ochskogsvårdslag som ställer upp preciserade mål och ävenanvisar medel är speciellt angeläget i vårt län. Vi har t.ex.glesare skogsbilsvägnät än jämförbara län. Att stimulerabyggande av skogsbilvägar är därför ytterst angeläget.Utöver den kortsiktiga sysselsättningseffekt som ett ökatvägbyggande skulle ge skulle det också innebära ett bättreplanerat vägnät, som bl.a. är fördelaktigt urnaturvårdssynpunkt.I vårt län har vi också en stor och växande andel utboägdaskogsfastigheter. Med en starkt försvagad skogsvårdslag ochborttagande av alla bidrag till beståndsvård är det en stor riskatt aktiviteten på dessa fastigheter sjunker. Då försvinnerockså sysselsättning för den arbetskraft som haftsäsongsarbete med framför allt röjning.Vi vill särskilt markera betydelsen av att efterfrågan påråvara från skogen till storskalig energiproduktion gynnas.Ett tredje sortiment vid sidan av sågtimmer och massavedbehövs . Kvalitetskraven från massaindustrin har medförtatt biprodukter från sågverksindustrin och rötskadat virkeröner mycket liten efterfrågan. Tekniska lösningar finns föratt göra biobränslet konkurrenskraftigt även på längreavstånd. Intressanta projekt för etanolframställning urskogsråvaran finns projekterade i länet. En översyn avskattebelastningen av de olika energislagen -- biobränsle,olja och el -- bör komma till stånd i syfte att få enomfördelning till biobränslets fördel.En fråga som särskilt måste uppmärksammas ärskogsindustrins kunskapsförsörjning. Nettoexporten fördenna industri uppgick till drygt 50 miljarder kronor.Av dessa svarade industrin i de sju skogslänen för ca 30miljarder. Det är i dessa län som utbildningsunderskottet ärstörst.Skogsindustrins ställning i är med hänsyntill detta ett starkt motiv för att samhället genom olikainsatser stöder arbetskraftens vidareutbildning ochindustrins vidareutveckling. Behov finns av ensågverksskola till i landet. En sådan skola bör kunnalokaliseras till inland. Det finns också potential av nya användningsområden förskogsindustriprodukter. Bl.a. kan trä ersätta stål och betongi många byggnationer.Det är väsentligt och angeläget att forskning ochutvecklingsinsatser på detta område lokaliseras tillVästernorrland. Länet fyller alla ställda krav för en vidgadforsknings- och utbildningsverksamhet. SvenskaTräforskningsinsitutet bör därför omlokaliseras tillVästernorrland.I länet finns:en väl utbyggd industri med högforskningskompetenslaboratorier och pilotanläggningaren högskola med hög kompetens inom detta områdeVi behöver jordbruketJordbruket är för länet en viktig näringsgren. Därför har vibestämt drivit Norrlandsstödet i , behovet attutveckla kombinationssysselsättningar och att klaragenerationsväxlingar i länets jordbruk.Samarbetet i skogslänen och med LRF har givit styrka åtvåra krav i jordbrukspolitiken. Målet är att unga jordbrukareskall våga satsa i länet. Man skall veta att regering ochriksdag långsiktigt håller fast vid Norrlandsstödet också iEuropasamarbetet. används mindre kemikalier iNorrlandsjordbruket jämfört med och Europa.Här finns en stor möjlighet till utveckling av kvalitativt godalivsmedel.FisketFör fiskarna i och hartorsken som fiskart haft stor ekonomisk betydelse undervissa tider och särskilt . Undersenare år har tillgången på torsk minskat mycket kraftigt.Spridningen av fisksjukdomen M74 i kombination med ettmycket hårt laxfiske i södra hotar dessutom att slåut laxstammen i våra älvar. Forskningen om orsakerna tillspridningen av fisksjukdomen M74 intensifieras ochåtgärder sätts in som tryggar ett fortsatt starkt laxbestånd.Länens yrkesfiskare har därmed hamnat i en problemfylldsituation. Avgången från yrkesfisket kombinerad medfrånvaron av nyrekrytering till kåren gör att framtiden ochdärmed sysselsättningen är mycket oviss i denna för kustenoch skärgårdarna betydelsefulla näring. Eftersom ettlivaktigt fiske har en direkt eller indirekt regionalekonomiskbetydelse inom dessa områden där arbetstillfällena redantidigare är ytterst sparsamma, är den uppkomna situationenmycket allvarlig.Under 1940-talet påbörjades den odling och utsättning avlax som pågår. Detta åtföljdes i ett senare skede även avhavsöringsodling. I båda fallen har verksamhetenintensifierats och kompletterats med även andrafiskevårdsåtgärder . Det kan nu konstaterasatt utan de insatser som gjorts för nämnda fiskarter tordetillgången i dagens läge varit sparsam.Mot bakgrund av de resultat som uppnåtts för dessafiskarter finns det anledning att göra målmedvetna försök föratt utröna om det är möjligt att kläcka och odla även torsk.Försök har utförts vidhavsfiskelaboratoriet i och vid Ar på Gotland.Försöken har även utvidgats till dit små mängderlevande yngel transporterats och utsatts i kassar för vidareuppfödning.EnergiförsörjningRiksdagen har i sitt energipolitiska beslut angettatt elförsörjningen skall baseras på inhemska förnybaraenergikällor. har också bestämt att kärnkraftenskall avvecklas till år 2010.Det innebär att det är nödvändigt att skapa förutsättningarför förnybara energikällor att etableras på energimarknaden.För att dessa skall utvecklas förutsätts att de får stabila ochvaraktiga förutsättningar.Västernorrland producerar ett stort överskott av el och harsamtidigt den mest elintensiva industrin i landet. Därför ärdet nödvändigt att vi har en realistisk energipolitik som elintensiva industrin förutsättningar för investeringaroch teknikutveckling.Utveckling av småföretagen i finns knappt 10 000 småföretag (exkl.jord- och skogsbruk). Småföretagen sysselsätter avde verksamma i näringslivet, något mindre änriksgenomsnittet, beroende på storföretagsdominansen iVästernorrland.Av de 10 000 företagen är 800 tillverkande företag. Avdessa 800 har en handfull fler än 100 anställda medan såmånga som drygt 300 har 5 anställda och färre. I vårt länfinns alltså många riktigt små företag även bland detillverkande företagen.Vårt län har den största exporten per capita i landet, främstberoende på vår stora basindustri. När det gäller vårasmåföretag är förhållandet det motsatta. Statistiken visar attsmåföretag i exporterar mindre änriksgenomsnittet.Varje år startar ca 600 nya företag i vårt län, vilket börskapa 600--800 nya jobb. 10--av de nya företagen ärtillverkande företag -- resten avser service och handel.Nyföretagande i vårt län är på frammarsch. Medutgångspunkt är ett av de län därnyföretagandet ökar mest.Småföretagens betydelse i ett län som vårt kan inteöverskattas. Pappers- och massaindustrins utveckling ärvälkänd -- omfattande investeringar sker på kontinentensamtidigt som rationaliseringsinvesteringar här hemmaminskar behovet av arbetskraft. Rationaliseringar i skogenger samma effekt. Allt detta har dessutom konsekvenser förden del av verkstadsindustrin -- små och stora företag -- sompå olika sätt varit leverantörer till processindustrin.Det är de mindre och medelstora företagen som kommeratt vara mest betydelsefulla för den framtida sysselsättningeni vårt län. Det är därför viktigt att ta till vara denutvecklingskraft som finns hos småföretagen och samtidigtstimulera tillkomsten av nya företag.Den snabba utvecklingen i dagens informationssamhällegör att små företag ofta har svårt att tillägna sig all deninformation man har behov av att känna till. Bristandeinformation hos aktörerna på en marknad kan medföra attaffärer inte kommer till stånd.Inom EU har småföretagens problem i detta avseendeuppmärksammats och man har startat ett antal databaseradesystem. Dessa skall främja kontakter säljare/köpare och därskall man kunna hämta information om aktuell offentligupphandling. Medvetet har priset för att nyttja tjänsternasatts mycket lågt. I förmedlar AlmiFöretagspartner i (f.d.Utvecklingsfonden) redan kontakter till ett antal av dessasystem. Tillsammans med handelskammaren och AlmiFöretagspartner i har man öppnat en informations-och kontaktförmedlingsverksamhet med bas i --Euro Info Mittsverige.Kompetensutveckling för ensamföretagareUnder en lågkonjunktur är olika utbildningsinsatser ettvanligt medel. Det används både för att stärka anställda iföretag och arbetslösa. Den möjligheten finns inte för denenskilde företagaren med mindre än att företaget sätts ikonkurs, upphör och företagaren blir arbetslös. För attmöjliggöra en övervintring av företaget som enkompetensutveckling och tekniköversyn kommer till stånd,bör särskilda insatser göras. Reglerna bör ändras för attmöjliggöra stöd till företag i tillfälliga krissituationer.SVARSVAR:s huvudverksamhet är mikrofilmning medproduktion och distribution förlagda till , ,och . Ett stort antal personer är sysselsattamed denna kunskapsbaserade verksamhet.SVAR är ett väl fungerande exempel på den betydelse somett kulturvårdsföretag innebär bl.a. för sysselsättningen iglesbygd. Angelägna kulturvårdande uppgifter kan såledeskombineras med en aktiv och meningsfullsysselsättningspolitik i en hårt utsatt region.Behovet av riskvilligt kapitalDen kris som präglat det svenska bankväsendet får ocksåsin inverkan på näringslivets investeringar. Risk finns attbankerna blir mer restriktiva när det gäller att gå in iindustriella projekt. Därför måste riskvilligt kapital ställastill förfogande för att vidga industrisektorn i Sverige.Soliditeten i länets företag -- och skogslänen -- är lägre änför riket i övrigt. Alltså är vårt län särskilt beroende avriskvilligt kapital.Politiken gentemot Norrlandsfonden och de regionalaAlmiföretagen måste innebära att dessa organisationerstärks.De investmentbolag inom /Bure-sfären som harbildats i syfte att medverka i regional utveckling harkritiserats för att inte förse realistiska projekt med riskvilligtkapital. Därför bör deras verksamhet utredas i syfte att iändrade regler eller i ändrad organisation åstadkommariskvilligt kapital för offensiva satsningar.Rekonstruktion av företag och produktionVårt län har drabbats av ett stort antalkonkurser och därmed har den industriella basen ytterligarebeskurits. Många konkurser hade troligen kunnat undvikasmed en bättre och mer ändamålsenlig konkurslagstiftningoch om stöd funnits att tillgå.Socialdemokraterna förordar en bättre beredskap ilagstiftning och anskaffning av nytt kapital för att kunnatillvarata livskraftiga delar i konkursföretag. Alla åtgärderbehövs för att stärka den industriella basen.ProjekteringsstödStora delar av byggbranschen riskerar nu att slås ut innankonjunkturen vänder. I det läget bör ledig kapacitet användasför att förbättra infrastrukturen. Ett stort problem är att fåfram objekt som kan starta med kort varsel. Därför bör ettprojekteringsbidrag inrättas i syfte att skapa en reserv avsådana infrastrukturprojekt.Transportstöd och inplacering i stödområdeDen fortsatta befolkningsminskningen och den fortsattsvaga arbetsmarknaden i motiverar förstärktregionalpolitiskt stöd. Det gäller inte minst de industritungaorter som drabbats hårt av strukturförändringar. Somexempel kan nämnas där ABB Traktion inovember 1994 beslöt att lägga ner ABB Railcar iÖrnsköldsvik. Detta innebär att ytterligare 250 anställda blirutan arbete. Det kommer också att få stora följdverkningarför underleverantörerna på orten. Tillsammans med detidigare strukturförändringarna inom ABB Railcar under1990-talet har arbetsmarknaden i förlorat över500 arbetstillfällen genom nedläggningen.Till det ska läggas de arbetstillfällen som gått förloradeinom den övriga industrin. harantalet arbetstillfällen totalt minskat med över 4.000 ikommunen.Det är nu nödvändigt att ochlänsarbetsnämnden har tillräckliga resurser för attexempelvis tillsammans med berörda företag och kommunerkunna bilda lokala utvecklingsfonder i samband medföretagsnedläggningar. Risk finns annars attbefolkningsminskningen i fortsätter. Som ettviktigt medel för att motverka detta bör transportstödetbibehållas och förbättras inom transportstödszon två.Vidare är det nödvändigt att den tillfälliga inplaceringenav , och i stödområdeförlängs. Ånges inplacering i stödområde ett bör förlängasoch hela kommun bör placeras i stödområde ett.Särskilt stöd till ÅngeÅnge har tappat ca 500 arbeten genom nedläggningar avkiseltillverkningen i och de storaneddragningarna inom SJ och posten. Nedläggningarna fårföljdverkningar för många mindre företag på orten somförlorar en betydande del av sitt kundunderlag. Detta lederockså till att elevunderlaget för gymnasieskolan urholkas såallvarligt att dess existens på orten hotas.