mot · GI02A272 · 1995-01-25 00:00:00 — Sex timmars arbetsdag m.m. InnehållHistorik2Arbetstidsfrågan och arbetslösheten2Arbetstider inom EU2Kortare arbetstid ger fler arbetstillfällen3 arbetstidskommitté3Byt ut det underbetalda deltidsarbetet motsextimmarsdag4Kortare arbetsdag kräver begränsad övertid5Ett första steg -- sjutimmarsdag5Utvidga försöksverksamheten med sextimmarsdag6Hemställan7HistorikVid seklets början var den genomsnittliga veckoarbetstiden60 timmar per person och antalet årsarbetstimmar omkring2 800. infördes åtta timmars arbetsdag. fortfarande åtta timmar.1990 var årsarbetstiden . Dengenomsnittliga veckoarbetstiden, inklusive deltid, kortarearbetstid för vissa grupper och andra särlösningar var dåomkring 38 timmar i veckan.Ett genomgående drag i utvecklingen är att ledighetenförlagts som . Skillnaden mellan 1919 årslagstiftning om 48 timmars arbetsvecka och nuvarande 40timmars arbetsvecka är i praktiken att är arbetsfria.Normen om åttatimmarsdagen tycks ha etsat sig fast.Den lagstadgade pensionen, femdagarsveckan, semester,föräldra- och studieledighet är beslut som i hög grad minskatarbetstiden, har produktiviteten ökat.Under senare tid har en tendens till förlängning avarbetsdagen visat sig, främst uttryckt i ökat övertidsuttag.Trots en ökande arbetslöshet har arbetsmängden persysselsatt ökat.Kortare arbetstid och ökad produktivitet harerfarenhetsmässigt låtit sig väl förenas. Om man studerareffekterna från de största arbetstidsförkortningarna undermodern tid -- 1919 (åtta timmars arbetsdag) 1938 (tvåveckors semester) och 1957--73 (etappvisarbetstidsförkortning från 48 till 40-timmarsvecka) -- såframgår detta tydligt. Reformer satte fart på den ekonomiskaaktiviteten.Arbetstidsfrågan och arbetslöshetenUnder senare år har arbetslösheten ökat dramatiskt.100 000-tals människor har tvingats ut i öppen arbetslöshet.Politiska beslut om hårda bantningar av offentlig sektor harkraftigt sänkt den totala arbetstiden i . Frånseptember 1993 till minskade antaletarbetade timmar från till 116miljoner. har övertiden ökat från 2,80 till 3,29miljoner timmar. En faktisk förlängning av dengenomsnittliga arbetstiden har ägt rum. Försämringar av t.ex.sjukledighet och förkortad semester har också bidragit tilldetta.Arbetstillfällena har alltså koncentrerats på allt färrepersoner. Dessa har tvingats arbeta mer övertid istället för attföretagen anställt fler människor. Det tydligaste exemplet servi i exportindustrin, men inom i princip alla branschersätter man en stor arbetspress på de anställda.Övertiden motsvarade över 82 000heltidsjobb. Enligt TCO-ekonomernas höstrapport 1994rapporterar av tillfrågade ökad övertid.Arbetstider inom EUI de flesta EU-länder är den avtalade eller lagregleradearbetstiden kortare än våra . EFS, Europeiskafackliga , har visserligen inte nått fram tillsitt mål om 35 timmars arbetsvecka, men man har kommiten bit på väg.Metall redovisar i sin arbetstidsutredning en tabell överarbetstiden inom metallindustrin i . I denjämförelsen hamnar på tolfte plats, både vad gällerveckoarbetstid och årsarbetstid. , som imånga avseenden jämförs med, har den i särklass kortastearbetstiden i . 1995 kommer den att vara nere i 35timmar . Även de skandinaviska länderna har enavsevärt kortare arbetstid än . harexempelvis en veckoarbetstid på 37 timmar.Det land som kortat arbetstiden mest, med 13procent 1983--91, är också det land som haft dengynnsammaste sysselsättningsutvecklingen under dennaperiod enligt egen rapport''Employment in Europe'' (1993).Utvecklingen i har inte följt övriga . Framtill 1984 var utvecklingen i tämligen likartad medTyskland, och . förkortadessedan arbetstiden främst i , men också i Danmarkoch . Den snabbt stigande arbetslösheten var detviktigaste argumentet för att förkorta arbetstiden i Tysklandoch . I skedde förkortningen mer som enanpassning till övriga . (Källa: Metallsarbetstidsutredning, 1994. )Kortare arbetstid ger fler arbetstillfällenEn viktig fråga är om arbetstidsförkortningen kan minskaarbetslösheten.Tidigare forskning med hjälp av simulerade modeller harkommit till olika resultat hur en arbetstidsförkortning slår.Ny forskning bl a från visar attarbetstidsförkortning ger ökad sysselsättning. Metallredovisar i sin arbetstidsutredning en översikt av tolv tyskaundersökningar. Alla har från olika utgångspunkter kommitfram till samma sak. Arbetstidsförkortningarna i Tysklandhar ökat sysselsättningen, med mellan perförkortad tidsenhet. En fördel med denna typ avundersökningar är att det är en genomfördarbetstidsförkortning som mäts och inte teoretiskaantaganden om hur en förkortning kan tänkas påverkasysselsättningen.Självklart löser inte en arbetstidsförkortning allaproblemen med arbetslöshet. har i annanmotion visat på en helhetsstrategi med en mängd förslag hurarbetslösheten kraftigt skall minska.I dagens läge finns stora outnyttjade resurser av mänskligarbetskraft -- många är öppet arbetslösa och ett stort antalmänniskor i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Mångahemarbetande och studerande vill också komma ut iarbetslivet. Det finns ett stort antal deltidsarbetslösa som villöka sin sysselsättningsgrad. Enligt en LO-studie önskade19 % av LO:s kvinnliga medlemmar öka sin arbetstid. Totaltarbetar 315 000 kvinnor än de önskar.1989 års arbetstidskommittéNär arbetstidskommitténs majoritet presenterade sitt arbetei så sköts varje förkortning av den dagligaarbetstiden på framtiden.Arbetstidskommittén hävdade att en arbetstidsförkortning(med hel eller delvis lönekompensation) leder till ökadekostnader för företag, kommuner och andra arbetsgivare ochatt detta i sin tur medför sämre konkurrenskraft för företagenoch sämre ekonomi för kommunerna. Detta skulle leda tillhögre arbetslöshet.Utifrån dagens situation kan vi konstatera att kommitténsantaganden var felaktiga.Kommitténs betänkande byggde på en arbetstidsprognosfrån SCB, som innebar att den totala förvärvsarbetadearbetstiden (anställda och egna företagare) i skulleöka stadigt fram -- från , till 6,53 miljarder timmar 1990. skullesiffran vara 6,88 miljarder timmar. Kommittén trodde attefterfrågan på arbetskraft skulle vara så hög att problemetäven skulle bli brist på arbetskraft! Förstnär vi nått volym (6,74 miljarder timmar) kundekommittén tänka sig att påbörja en arbetstidsförkortning.Så här skrev den: ''kommer, enligtlöfte i regeringsförklaringen, semestern att förlängas till sexveckor och föräldraförsäkringen enligt riksdagsbeslut attförlängas . Våra beräkningar visar att dessareformer kommer att ta betydande resurser i anspråk men attde ekonomiska konsekvenserna av dem inte äroöverkomliga.'' (SOU 1989:53, huvudbetänkandet, sid 224. )Den ekonomiska modell som arbetstidskommittébyggde på utgick från tanken att arbetskraftsutbudet styrs av''nyttomaximerade hushåll''. Arbetstidens effekter påfördelningen av arbetstid och inkomster mellan individer iett hushåll var det omöjligt att studera i den modellen ochkönsjämlikhetsaspekten föll därför helt utanför.Utvecklingen har visat attarbetstidskommitténs antaganden hade mycket lite medverkligheten att göra.Byt ut det underbetalda deltidsarbetet mot sextimmarsdag 1990 yrkesarbetade av alla kvinnor i åldern 20till , vilket är mer än en 60-procentig ökning . Kvinnorna har alltså ökat sin ''produktivitet'' ochdärmed bidragit till välfärdsökningen under dessa år.Men denna revolution har inte inneburit någon störreförändring i arbetstidens förläggning eller längd. Tvärt omhar kvinnans inträde på arbetsmarknaden inneburit att honhar fått dubbla bördor -- både ansvaret för produktionen ochför barn och hushåll.Bakom statistiken om kvinnors höga förvärvsfrekvensdöljer sig också ekonomiska och strukturella skillnadermellan könen. Småbarnsmammorna kan redan sägas hainfört sextimmarsdagen på egen hand och betalat den medkraftiga lönesänkningar.Småbarnspapporna, som jämförelse, tillhör den grupp somhar de absolut längsta arbetstiderna ()medan majoriteten kvinnor med små barn arbetar deltid(omkring ). har våra barn längre arbetsdagarän vi vuxna. Skall barn få chansen att umgås med sinaföräldrar -- och inte minst med sina pappor -- behövs endaglig arbetstidsförkortning.Oavsett facklig tillhörighet arbetar kvinnor oftare påobekväma tider än männen och lågavlönade kvinnornaarbetar förhållandevis oftare på obekväma tider än kvinnormed högre lön. Deltidsarbetet för kvinnor ökar i omfattning.Den genomsnittligt förvärvsarbetade tiden i åldrarnamellan 16 och i ligger på nivån 1 200 timmar.Män förvärvsarbeter mer per arbetsdag änkvinnor. Kvinnor ägnar i gengäld åthemarbete per dag, att jämföras med männens en timme.Andra kvartalet 1994 arbetade män i genomsnitt 39,6 timmaroch kvinnor 32,2 timmar.Rent matematiskt är det således möjligt att inom ramen försex timmars förvärvsarbete -- och två timmarshemarbete! -- för alla att öka den totalt förvärvsarbetadetiden. Sextimmarsdagen ger möjlighet att jämnare fördeladen betalda arbetstiden och ändå upprätthålla densamhälleligt nödvändiga arbetsmängden.En kortare arbetsdag för alla är ett viktigt rättvise- ochjämställdhetskrav. En kortare arbetsdag medlönekompensation för de lågavlönade skulle minskalöneskillnaderna mellan kvinnor och män och ökajämställdheten inom familjen.Vänsterpartiet föreslår att JämO ges i uppgift att -- i arbetetmed löneskillnader mellan kvinnor och män -- även utredaen förkortad arbetsdags effekter på löneskillnaderna mellankönen, och på jämställdheten i arbetslivet.Kortare arbetsdag kräver begränsad övertidEn förkortning av arbetstiden bör kombineras med enkraftig begränsning av övertid. anser därföratt taket för övertiden bör sänkas. Regeringen har förpassatfrågan om begränsning av övertid till en kommandearbetstidsutredning. anser att det nuvarandeläget med en extremt hög arbetslöshet motiverar att dennabegränsning genomförs . Både månads- ochårstaket bör sänkas, en halvering kan vara ett riktmärke. Enbättre planering av det ordinarie arbetet stimuleras då. Förextraordinära händelser finns möjlighet för dispens,detta utrymme bör vara oförändrat.Dessutom bör en extra arbetsgivaravgift på all övertidövervägas. Detta skall även gälla deltidsarbetandes mertid.En sådan avgift gör all övertid dyrare. Det ger en stimulanstill arbetsgivarna att utöka arbetstiden för de deltidsarbetandesom ofta arbetar mertid. Detta skulle gynna deltidsarbetande,ofta kvinnor, som vill öka sin ordinarie arbetstid. Förarbetstid över gällande tak bör den extra arbetsgivaravgiftenhöjas ytterligare. Detta ger starka incitament att omvandlaövertid till nya tjänster. Variation av arbetsgivaravgiftenanvänds för att påverka arbetsmarknaden. Ikombination med sänkt arbetsgivaravgift vid nyanställningarså uppnås maximal effekt.De arbetsgivare som överträder lagen utan stöd ikollektivavtal betalar en övertidsavgift. För stora företag ärdagens avgift av ringa betydelse. Denna avgift bör tillförasett belopp som fastställs i relation till företagets storlek,denna progressiva del av övertidsavgiften skall tillfallastaten.Ett första steg -- sjutimmarsdagVänsterpartiet har länge arbetat för en övergång tillsextimmarsdag. Vi har gjort det av jämställdhetspolitiskaskäl -- för att få en jämnare balans mellan mäns och kvinnorsyrkesarbete och familjeansvar -- och vi har gjort det avgenerella välfärdsskäl -- för att göra livet drägligare. De medde tyngsta jobben skulle gynnas särskilt. Syftet har dessutomtill en del varit arbetsmarknadspolitiskt: genom attomfördela arbetstiden ska fler kunna sysselsättas. Utöverdessa näraliggande skäl öppnar också sextimmarsdagenmöjligheter till en ny syn på och organisering av arbetslivet.I dagens konjunkturläge med skyhög arbetslöshet ochförändrade produktionsförhållanden är det viktigt att se överarbetstidsfrågan. Förslag på åtgärder bör sättas in i ettlångsiktigt perspektiv där en sextimmarsdag ses ikombination med framför allt skattepolitiken, familje- ochutbildningspolitiken. Det är vårt ansvar att använda allamedel som står till buds för att anpassa svenskarbetsmarknadspolitik till en framtida arbetsmarknad.Arbetstidsvapnet är ett sådant medel. Man kan inte ersättakampen för nya jobb med kampen för sex timmars arbetsdag,men arbetet bör bedrivas parallellt.Mycket talar för att det finns en växande vilja hosbefolkning och fackföreningsrörelse att prioritera kortarearbetstid framför rent ekonomiska förbättringar. Insikten attall välfärd inte kan mätas i pengar börjar växa sig starkare.Undersökningar (bl.a. av TCO) visar att viljan att förkortaarbetsdagen, även med lägre lön, var stor om det skulle ledatill fler jobb. Mest positiva var kvinnorna.Metallindustriarbetarförbundet har ställt sig bakom målet30-timmarsvecka på lång sikt. I en enkät årsavtalsrörelse visar det sig att av Metalls medlemmarär beredda att acceptera att en del av löneutrymmet tas ut iförkortad arbetstid. Även SIF har ställt sig bakom sextimmars dag för alla, med ett stort personligt inflytande vidförläggningen av arbetstiden samt att ett första steg ska tasunder 1990-talets början.I ett första steg kan tänka sig enarbetstidsförkortning till sjutimmarsdag . , påandra sidan , införs så en generellsextimmarsdag.Vissa yrken i samhället kräver tjänster där den samladedagsarbetstiden överstiger . Självklart ska dessagrupper inte tvingas in i en oflexibel sextimmarsdag. Inommånga jobb och för vissa människor är det mer praktiskt meden annan förläggning av arbetstiden. Väsentligt är dock attnormalarbetstiden skall vara sextimmars arbetsdag eller 30timmars arbetsvecka. Arbetstagaren skall ha stort inflytandeöver arbetstidens förläggning men också rätt till enarbetstidsförkortning genom minskad daglig arbetstid.Utvidga försöksverksamheten med sextimmarsdagIdag pågår en rad försök med förkortad arbetstid, främstinom den offentliga sektorn. i , olikalandsting och kommuner har alla i försöksverksamhet visatatt arbetstidsförkortning leder till ökad produktivitet i formav minskad sjukfrånvaro, mindre arbetsskador och höjdeffektivitet. I vissa fall har försöksverksamheten krävt extramedel initialt för att sedan i stort finansiera sig själv.Utvärdering av flera försöksverksamheter har också visat attde som deltagit i verksamheten varit mycket positiva ochredovisat att de upplevt en mycket starkt ökad livskvalitet.Det finns nu ett behov av att inom nya sektorer ochbranscher starta försök med sextimmarsdagen för att kunnaundersöka vilka effekter en arbetstidsförkortning fårföretagsekonomiskt och samhällsekonomiskt. Det behövsockså ett bredare underlag för att se hur förkortad arbetstidkan påverka arbetslösheten inom olika branscher och vilkasocialmedicinska effekter i form av minskade arbetsskadorsom kan nås.Regeringen har i enlighet med tidigareförslag beslutat tillsätta en ny arbetstidsutredning. Detbeslutet får inte innebära att försöksverksamheten medsextimmarsdagen avstannar. Istället är det ytterligare ettmotiv för att utveckla försöken inom olika sektorer för attöka kunskaperna om effekterna av en arbetstidsförkortning.Utredningen skulle ges ett bättre underlag medförsöksverksamhet.Vänsterpartiet föreslår att en stödfond inrättas förarbetsgivare som deltar i försöksverksamheten med minskadarbetstid.Stödet skall ges i form av avdrag på arbetsgivaravgiften.Vänsterpartiet föreslår att denna försöksverksamhet medkortare arbetsdag inleds redan under kommande budgetår.För detta anvisar ett utrymme på1 (se annan motion). Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att JämO får i uppdragatt utreda en förkortad arbetsdags effekter pålöneskillnaderna mellan könen enligt vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare begränsning av tak förövertids- och mertidsarbete,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om extra arbetsgivaravgift på alltöver- och mertidsarbete samt en extra höjning på övertid övertak,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att göra en del av övertidsavgiftenprogressiv,15. att hos regeringen begär en plan för minskningav normalarbetsdagen och sex timmarpå ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet med kortarearbetsdag.