mot · GI02Jo641 · 1995-01-25 00:00:00 — Länderna skall vara oförhindrade attpå egen hand fastställa ambitiösare mål. Användningen avekonomiska styrmedel skall främjas.Miljöskatter. Användningen av ekonomiska styrmedelpå miljöområdet måste få ett bredare genomslag såvälnationellt som internationellt. EU måste bli pådrivande förett brett införande av ekonomiska styrmedel. En gemensamlägsta nivå för koldioxidskatt måste fastställas. Enbred skatteväxling liknande den som förordar iSverige bör genomföras inom EU.Kemikaliearbetet. Arbetet på att förhindra användningoch spridning av farliga kemikalier måste ha eninternationell inriktning. En mer systematisk genomgång avfarliga ämnen är nödvändig. Substitutionsprincipen(utbytesprincipen) och försiktighetsprincipen skall varavägledande för det europeiska samarbetet. måsteverka för att EU ansluter sig till målet att avvecklaanvändningen av alla svårnedbrytbara naturfrämmandeämnen. Avvecklingsplaner för en rad miljöfarliga ämnenmåste utarbetas. Märkningsreglerna behöver breddasbetydligt. Kriterier för märkning behöver utvidgas. Sverigemåste arbeta för att EU följer innehållom handel med miljöfarligt avfall.Transporter och miljö. På grund av den inremarknadens genomförande kan man anta atttransportvolymerna kommer att öka. Åtgärder måste vidtassom motverkar negativa miljökonsekvenser. Utsläppen fråntransportsektorn måste nedbringas och miljövänligatransportsätt främjas. Lastbilstransporter bör minskas tillförmån för främst järnvägstransporter. måste verkaför att det europeiska järnvägsnätet byggs ut ocheffektiviseras. måste verka för att EU-stödet tillmiljöinsatser i och Central- och Östeuropaförstärks. För svensk del är det särskilt viktigt att stärka EU:sengagemang rörande åtgärder för att återställa Östersjönsekologiska balans.Förebygga miljöproblem. När det gäller den fysiskaplaneringen har EU, sedan trätt i kraft,intensifierat sitt arbete. Syftet är att genom planeringförebygga miljöproblem.I det gränslösa blir den övergripande planeringenviktigare när det gäller regionernas och städernas utveckling.Transportfrågorna intar i det sammanhanget en viktig roll.Planeringen är viktig för att ett miljöanpassattransportsystem skall kunna byggas upp i Europa.Sverige måste verka för en gemensam syn på regionalfördelning så att välfärden blir jämnt fördelad ochöverhettning motverkas. I planeringen bör kulturvärden,naturvärden och medborgarinflytande lyftas fram.Samhällsplaneringen skall utgå ifrån det lokalaperspektivet. Planeringssystemet måste grundas på ettdecentraliserat beslutsfattande.Miljöövervakning. bör verka för att deteuropeiska systemet för miljöövervakning förbättras. Detsedan länge etablerade nordiska samarbetet ger här en goderfarenhetsbas. -- European EnvironmentalAgency (EEA) -- bör kunna samordna de ansträngningarsom görs på området. EEA måste utvecklas till ettpådrivande verktyg och uppföljningsansvar gentemot EU-länderna. EEA bör även öppnas för deltagande av övrigaeuropeiska stater och arbeta med en alleuropeisk inriktning.Sverige ska bidra till att de öst- och centraleuropeiskastaterna ges ett förstärkt europeiskt miljöbistånd. Nordisktsamarbete har här en viktig uppgift.Sverige bör särskilt prioritera ett återställande avÖstersjöns miljö och undanröjandet av de allvarligaradioaktiva hoten i . Förpliktande överenskommelserför att minska gränsöverskridande föroreningar och hot motklimatet ska successivt utvecklas och skärpas.Sverige ska utarbeta en särskild strategi på miljöområdetför samverkan i . Särskilt viktigt är att beslut om engemensam koldioxidskatt kan fås till stånd inom EU.Sverige ska bidra till att försurningsfrågan ges högstaprioritet i hela miljöarbete. ska verka för attEU:s direktiv för stora förbränningsanläggningar omformasså att försurande utsläpp nedbringas till den nivå naturen tålSverige ska verka för att EU inför en lägsta nivå förkoldioxidskatt i alla medlemsstater, liksom en bredskatteväxlingSverige ska fullfölja arbetet inom detinternationella , samt inom EU,för att substitutions- och försiktighetsprinciperna tillämpasaktivtSverige ska verka för att miljöavgifter används för attfrämja miljövänliga europeiska transporterSverige ska,tillsammans med övriga nordiska länder, verka förmobilisering av resurser för miljöändamål till ,nordvästra och Öst- och , blandannat för att värna Östersjön.Vad vi ovan anfört om roll och inriktningen avmiljöarbetet inom EU bör ges regeringen till känna.AnslagsfrågorVåra grannländer i östBehovet av stöd till länderna i Öst- och ärstort både vad gäller kunskap och finansiella medel. Stödettill dessa länder har en annan karaktär än traditionellt svensktbistånd. Det var viktigt att den förra regeringen såg till attöststödet inte inkräktade på biståndet tillutvecklingsländerna. På initiativ ifyrklöverregeringen tredubblades anslagen för stöd tillÖsteuropa, pengar öronmärktes till miljösatsningar ochinitiativ togs till ökade nordiska insatser. En särskildutredning om en gemensam fond för mobilisering avytterligare resurser initierades av dåvarande miljöministernoch samarbetsministern för nordiska frågor.I motsats till fyrklöverregeringen minskar densocialdemokratiska regeringen istället anslaget med 46miljoner kronor på årsbasis och överlåter ansvaret tillutrikesdepartementet. Det är verkligheten bakom de storaorden i regeringsförklaringen om ''förnyad kraft'' förinsatserna i öst.Centerpartiet föreslår att anslaget Miljöinsatserna iÖstersjöregionen ökas med för detförlängda /96.Miljöövervakning A 2Stor betydelse för det långsiktiga miljöarbetet harmiljöövervakningen. Den har byggts upp ochfår nu inte tillåtas att successivt monteras ned av densocialdemokratiska regeringen. föreslår därföratt anslår ytterligare för detförlängda budgetåret till anslaget A 2.Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendragA 3Det långsiktiga målet med kalkningsverksamheten är attmotverka försurningsskador och åstadkomma en sådan miljösom gör att naturligt förekommande arter kan leva vidare ochåterkomma. Kortsiktigt är målet att vidmakthålla denkalkning som redan påbörjats. Försurningen av mark ochvatten är fortfarande ett av våra allvarligaste och tydligastemiljöproblem. Regeringens neddragning avkalkningsanslaget ger intryck av en uppgivenhet i kampenmot försurningen.Regeringen avser att minska anslaget ytterligare följandebudgetår. anser att den allvarligaförsurningssituationen måste innebära en fortsattkalkningsverksamhet i nuvarande omfattning så attkalkningsprogrammen kan fullföljas. Vi föreslår att 57miljoner kronor anslås utöver regeringens förslag /96. Den utredning omkalkningsverksamheten som regeringen aviserar ibudgetpropositionen måste också inkludera behovet av såvälmarkkalkning som skogskalkning.Av dessa medel bör för budgetåret1995/96 anslås till Internationella försurningssekretariatet,till stöd för det viktiga opinionsbildande arbete som därbedrivs.Miljöforskning A 5 och A 7Centerpartiet har tidigare i motionen föreslagit att ettsärskilt miljöforskningsråd inrättas. Den neddragning avmiljöforskningen som regeringen föreslår kommer attinnebära allvarliga ambitionssänkningar förmiljöforskningen. Vi föreslår att det anslag somNaturvårdsverket fördelar höjs med /96. Anslaget Forskning för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling föreslår vi höjt med9 för /96.Stöd till utveckling och demonstration av nymiljöskyddsteknikSocialdemokraterna har vanskött detta anslagoch föreslår nu att det helt avvecklas. Det är emellertid ettviktigt stöd till utvecklande av ny miljöteknik. Det finnsmånga områden med anknytning till kretsloppsanpassningendär sådana stimulanser skulle behövas inom exempelvisåtervinningsindustrin och för att utveckla nya VA-lösningar.Vi föreslår att anslaget bibehålles och att tillför 35miljoner kronor för /96. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning omberäkning av det svenska miljöutrymmet i enlighet med vadi motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om centralt ansvar för Agenda 21-uppföljningen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om frikommuner för genomförandetav lokala ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av kretsloppsarbetet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av producentansvar förbilar, byggvaror, elektriska och elektroniska produkter senastår 1996,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av producentansvar förplaster samt för textilier och möbler ,7. att med avslag på proposition 1994/95:100bilaga 15 i motsvarande del ansluter sig till den prioriteringav hanteringen av restprodukter som anges i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om organisation och inriktning avmiljömärkningen i SIS,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad motionen anförts om miljökriterier förstandardiseringsarbetet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om föreskrifter för tillämpning avsubstitutionsprincipen,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kretsloppsanpassning avjordbruket,12. att hos regeringen begär förslag tillförändring av drivmedelsförordningen i enlighet med vad imotionen anförts,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av sambandet mellansamhällsnytta och investeringar i infrastruktur,114. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag om nytjänstebilsbeskattning,215. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att miljöanpassatrafiken,116. att hos regeringen begär omprövning avtillståndsbeslutet att bygga och i stället begäratt avtalet med omförhandlas i enlighet med vad imotionen anförts,117. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte bygga Öster- ochVästerleden,118. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag om grön elmarknad,319. att som sin mening ger regeringen till kännaatt målsättningen för energihushållningen skall vara minst25 % av dagens energianvändning ,320. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överläggning angående långsiktigfinansiering av mark för naturvårdsändamål,21. att hos regeringen begär förslag till miljöbalki så god tid att den kan träda i kraft ,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ettmiljöforskningsråd,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om räddningskår vidmiljökatastrofer,424. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att integreramiljöhänsyn i reglerna för internationell handel,325. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att initiera förhandlingari världshandelsorganisationen (WTO) om en förändring avnuvarande regler så att handelsåtgärder i internationellamiljöavtal automatiskt skall vara erkända avGATT/WTO,326. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljökonsekvensbeskrivningar avGATT-avtalet,327. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av fortsatt nordisktsamarbete för att påverka och övrigamedlemsländer vad gäller /WTO-frågor om miljö ochhandel,328. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisning av arbetet med attbehålla högsta tillämpade skyddsnivå och höjamiljöskyddsnivån i hela ,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en strategi för att övriga EU-länder skall börja tillämpa utbytesprincipen enligt lagen omkemiska produkter och en analys av utbytesprincipens legalastatus i relation till de delar av som rörhandeln mellan medlemsländer,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vara pådrivande för att få tillstånd ytterligare miljövillkor i ofPreferences,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om roll och inriktningen avmiljöarbetet i EU,32. att beslutar att till Miljöinsatser iÖstersjöregionen /96 anvisa ,33. att till Bidrag till miljöarbeten för budgetåret1995/96 anvisar utöver vad regeringenföreslagit, eller således ,34. att till Bidrag till kalkningsverksamhet försjöar och vattendrag för /96 anvisar57 utöver vad regeringen föreslagit, eller således297 , varav för ,35. att beslutar att till Miljöforskning /96 anvisa utöver vadregeringen föreslagit, eller således ,36. att till Forskning för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling för /96 anvisar 9 000 000kr utöver vad regeringen föreslagit, eller således 44 324 000kr,37. att beslutar att till Stöd till utveckling ochdemonstration av ny miljöskyddsteknik för budgetåret1995/96 anvisa .