ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Jo608 · 1995-01-25 00:00:00 — Kvävereduktion i kommunala reningsverk I våra nationella miljömål finns en ambition att vi 1995 skanå en kvävereduktion , jämfört med , i vårakustnära kommunala reningsverk.Resultatet vi vet är att endast av kommunernahar gjort denna åtgärd. Ett av problemen är att den, fråncentralt håll, hårt lanserade traditionella tekniken är enkostsam investering för kommunerna. Den tekniken(forcerad nitrifikation/denifikation) är dessutom svår atthantera i mindre reningsverk eftersom den är myckettemperaturkänslig. Många kommuner jobbar av denanledningen med att försöka finna alternativ till dentraditionella tekniken.Som exempel vill jag nämna ett projekt som finns i Svalövskommun där man bevattnar Salix (energiskog) medavloppsvatten. Provtagningen har visat att Salixen har enmycket hög kväveupptagningsförmåga och kvävehalten igrundvattnet blir mycket låg. Dessutom är Salix ett brafliseldningsmaterial så metoden som helhet ingår i ettkretslopp. Projektet och metoden har blivit mycketuppmärksammad både nationellt och internationellt.Detta är ett projekt och en kommun. Andra kommunerprovar andra alternativa metoder för kvävereduktion.Problemet för kommunerna är att få gehör och ettgodkännande från statliga myndigheter att jobba medlösningar som avviker från de traditionella. Därför är detbättre om man ger kommunerna uppgiften att lösa problemetmed kvävereduktion på reningsverken, med deförutsättningar och möjligheter som olika kommuner har,inom givna ramar. För att se över detta bör en utredningtillsättas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kvävereduktion i kommunalareningsverk.
mot · GI02Jo610 · 1995-01-25 00:00:00 — BakgrundFjällen utgör nära en femtedel av den svenska landytan.Under tusentals år har dessa landområden legat opåverkadeav människan eller varit föremål för extensiv renskötsel ibalans med naturens förutsättningar.Tyvärr är inte fjällen längre orörd vildmark somturistreklamen påstår. Intensiv renskötsel,friluftsverksamhet, jakt m.m. har rubbat balansen i mångafjällmiljöer.Fjällens ekosystem är mycket störningskänsligt. Detextrema klimatet, den magra jorden och den känsliga faunanoch gör att skador läks oerhört långsamt om än alls.Boende och aktiva i fjällregionerna konstaterar att på 20 --har friska levande fjällmarker på sina ställenförvandlats till slitna gruslandskap.ProblemFöljande problem tycks vara allvarligast:För stort antalrenar inom vissa områden leder till överbetning ochtrampskador på växtligheten och därmed till jorderosion.Mycket stora skillnader i miljöpåverkan kan ses på sammabergsmassiv, t.ex. på olika sidor om norsk-svenska gränsen.Ofta beror det på skillnad i betestryck. På norska sidan avberget kan en rik fjällflora finnas och på den svenska härskaren grusöken.Ökad användning av olika slagsmotordrivna fordon i terräng. finns 15 000terrängfordon ute i markerna. Till detta kommer 200 000skotrar -- i som har förbud mot skoterkörning finnsendast 20 000. T.o.m. mountainbikes är ett växande hoti vissa fjälltrakter.Problemet är att vegetationen skadas och att spår och andramarkskador bildas. Det är skador som -- precis som i enöken -- kan bli kvar för överskådlig tid. Även här blirresultatet jorderosion.Den ökade okontrollerade turismen,jakten och motoriserade renskötseln m.m. stör faunan ochfjällens vildmarkskaraktär.Vänsterpartiets förslagMiljöministern säger i sin skrivelse ''Miljön vårtgemensamma ansvar'' 1994/95:120 att fjällen tillhör våramest skyddsvärda områden. Miljövårdsberedningen skall fåi uppdrag att göra en samlad analys av situationen i fjällen.Det är i och för sig lovvärt men det brådskar. Skador somredan finns och som förvärras är till stora delar obotliga.Därför måste redan nu vissa åtgärder företas till desssituationen klarnat.Bättre kontroll och övervakning avterrängkörningslagen.Förbud mot skotertrafik irekreationssyfte i vissa områden. Förslagen i SOU 1994:16''Skoterkörning på jordbruks- och skogsmark'' är lämpligaatt utgå från.Minska antalet renar i områden däröverbetning är uppenbart.Antalet renar skulle kunna grundas på gamla uppgifter irenlängden. Man bör också se över möjligheterna att medhjälp av EU:s stöd ge bidrag till rennäringen som ärarealbaserat -- inte baserat på antal djur.Naturvårdsverket och berörda länsstyrelser bör ges iuppdrag att komma med preciserade förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skoter- och terrängfordonstrafik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska antalet renar.1
mot · GI02Jo612 · 1995-01-25 00:00:00 — var mycket förutseende när han för snart 100år sedan gjorde en ämnesuppdelning på det pris haninstiftade. Fysik, kemi, medicin och litteratur samt fred varfem områden som skulle visa sig vara mycket väl valda somviktiga områden i mänsklighetens utveckling. Sedermera harbetydelsen av ekonomisk vetenskap blivit alltmer uppenbaroch det inrättades därför ett ekonomipris.Miljöfrågorna har under blivit alltviktigare för mänsklighetens framtid. Problemen är globala,regionala eller lokala till sin natur och ett ökande samarbetekommer att bli nödvändigt för att vidta åtgärder mot deglobala miljöskadorna.Sverige har ett gott anseende som föregångsland inommiljöområdet. Bl.a. stod vi som värd i och som initiativtagare till den (UNCED) som ägde rum exakt i Riode Janeiro. En konferens som ledde till att de flesta avvärldens länder undertecknat gemensamma dokument för englobal strategi för jordens överlevnad.Att stimulera den vetenskapliga forskningen, är mycketangeläget för den långsiktiga miljöutvecklingen samt är avstörsta vikt för mänsklighetens överlevnad. Någon form avmiljöpris bör därför inrättas av regeringen för att stimulerautvecklingen på global nivå. Det kunde vara en fördel ompriset kunde knytas till namn eftersom dettaskulle göra priset särskilt prestigefyllt. En extra fördel voreom det kunde delas ut på 100-årsdagen avAlfred Nobels död . Kring detta börregeringen uppta en diskussion med Nobelstiftelsen.Även om det inte skulle gå att knyta priset till Nobels namnbör det övervägas att inrätta ett miljöpris. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättande av ett miljöpris.
mot · GI02Jo615 · 1995-01-25 00:00:00 — -- den euroarktiska regionen blir en viktig region i är fiskrikaste hav. I regionen finnsstora gas- och oljefyndigheter, mineralförekomster samtstora och rika skogsarealer.Ett samarbete inom är också ettsamarbete för att skapa förtroende och fredlig utveckling iområdet. Förhållandena i Nordvästryssland är också merstabila än i andra delar av landet. blevformulerat och etablerat 1993. börförankras i norr. bör ta ännu större ansvar förutvecklingen i regionen, både när det gäller kultur, forskning,ökad kontakt och samarbete mellan näringslivet i regionen.Barentssamarbetet bör kunna utvecklas även om Norgeinte är med i EU. är viktig för EU. Det ärviktigt för den geografiska balansen, men det är framföralltviktigt för det fortsatta miljöarbetet inom EU.En av de viktigaste uppgifterna att lösa är miljöproblemen.Kolahalvön har stora miljöproblem. Dessutom harKolahalvön världens största koncentration av kärnreaktorermed ca 250 reaktorer på militära och civila fartyg och ikärnkraftverket Polyarny Zori. Det kärnkraftverket står för20 % av allt flytande och av allt fast radioaktivt avfall som produceras inomBarentsregionen. Kärnkraftverket är omodernt och instabilt.De två äldsta reaktorerna är och avsamma typ som det som fanns vid det skandalomsusadeGreifswaldsverket som måste stängas i Tyskland.Vid en härdsmälta skulle det ta endast innandet radioaktiva avfallet når . Det är vår skyldighetoch vårt ansvar att göra något åt detta.Ryssland har sagt att reaktorerna inte kan bytas ut innan år2005, men detta bör ske tidigare. 1993 var det ytterst nära attPolyarny Zori drabbades av en kärnkraftsolycka. En sådanolycka skulle drabba hela Nordkalotten.Nickelverken på släpper ut 300 000 tonsvavel, koppar och nickel. Detta har lett till att ett område påca helt saknar vegetation. Detta ödelandskapsprider sig med oroväckande hastighet.Vi kan inte förutspå vilka biverkningarföroreningarna kommer att leda till, men vi vet att av barnen vid nickelverken lider av luftrörsinfektioner.Medelåldern ligger kring . saknar ekonomiskaresurser och vilja att bygga reningsanläggningar vidnickelverken. Därför är det viktigt att tillsammansmed , och regeringar upprättar ettgemensamt miljöprogram för , och att en del avSveriges stöd till går till miljösatsningar påKolahalvön.I många år har man också dumpat radioaktivt avfall iBarents hav. Om det skulle börja läcka hotar det att förstörahela havslivet. Därför måste man undersöka möjligheternaatt stoppa dumpningarna.En annan fråga som är ytterst allvarlig för ärprovsprängningarna på . Efter andravärldskriget har ca 120 atombomber blivit sprängda, varaven var världens största. Detta har lett till att omfattanderadioaktivitet har uppmätts i området. Stora landområdenutarmas på grund av dessa sprängningar. Människor tvingasflytta för att inte bli förgiftade av radioaktiva ämnen.Dessutom ligger denna ö inte långt från vårt lands gränser.Dessa kärnvapenprov får ej återupptas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till .
mot · GI02Jo616 · 1995-01-25 00:00:00 — Olika klippareFör att klippa gräs använder vi oss av allt ifrån får ochgetter till lie, handgräsklippare och klippare drivna medfyrtaktsmotorer eller elektricitet till framtidens betydligttystare, solcellsdrivna klippare, som introducerats. Desenare, inklusive självgående varianter kommer, med ettrimligare pris, att dominera marknaden.MiljöbovarDe bensindrivna fyrtaktsklipparna är de storamiljöbovarna i det här sammanhanget, med förhållandevismycket stora orenade utsläpp och höga bullernivåer. Enligtersättningsidén, substitutionsprincipen, som vi måste försökaanvända generellt i vårt samhälle -- inte bara ikemikalielagstiftningen -- borde dessa ''monster'' snarastförbjudas, om inte motorerna ljuddämpas och ettmiljövänligare bränsle används, t ex alkylatbensin, som ärden bästa petroleumprodukten på marknaden . Deninnehåller betydligt mindre bly, svavel och olika kolväten(som aromater och alkylatbensin) och den är fri fråncancerframkallande bensen. Alkylatbensin används i förstahand till mindre tvåtaktsmotorer, men går även att användatill fyrtaktare. dyrare per liter är den iframställning och marknadsförs av små företag. I ärden befriad från skatt -- av miljö- och hälsoskäl.MiljöansvarDe handdrivna och eldrivna varianterna är miljömässigtöverlägsna (får och getter är inte alltid jämförbart''praktiska''), men inte på marknaden. Ändå är det här ettområde och en produktgrupp, där det inte behöver finnasnågot tvivel om nyttan resp onyttan för hälsan och miljön.Många upplever också själva motorbullret som ''terror''.Informationsinsatserna måste ökas. de grönaanser dessutom att just alkylatbensinen felaktigtmiljöklassats i MK3, när den i verkligheten har betydligtbättre värden än dagens MK2-bensin. Detta påpekar vi i ensärskild motion.SkrotningspremieMotorgräsklippare försedda med katalysator och/ellerdrivna med den renare alkylatbensinen, och bullerdämpade,är ett steg på vägen mot en tystare och hälsosammareomgivning och kan tills vidare accepteras. Men vägen kankortas. Här behövs stora informationsinsatser. Det börövervägas möjligheter att införa en särskildskrotningspremie för marknadens ''monster'', för attsnabbare få en övergång till de bättre alternativen. Samtidigtöppnas ännu en nisch för återtillverkning -- en lönsam metodatt ta till vara dagens teknikavfall. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökadeinformationsinsatser om och eventuellt förbud motbensindrivna gräsklippare, som är odämpade, utankatalysator och/eller drivs med ''orenat'' fossilbränsle,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att överväga särskildskrotningspremie för de ur miljö- och hälsosynpunkt sämstamotorgräsklipparna.
mot · GI02Jo618 · 1995-01-25 00:00:00 — har deltagit i internationellt rymdsamarbete sedan1962 och även satsat på ett stort nationellt program. Underde första åren som var aktivt på rymdområdet,motiverades verksamheten av forskningspolitiska skäl.Under senare år har näringspolitiska skäl kommit att betonasalltmer tillsammans med regional-, utrikes- ochforskningspolitiska motiv.Den långsiktiga satsningen på rymdområdet har lett till attsvenska företag byggt upp en avancerad rymdteknik inomvissa områden. Det internationella samarbetet har varit enförutsättning för att uppnå detta. Genom att satsatpå en avancerad rymdforskning, har man kunnat delta i detinternationella rymdforskningssamarbetet. Huvuddelen avden framgångsrika och livskraftiga rymdverksamheten finnsi Kiruna.I mars månad 1994 tillsatte statsrådet iUtbildningsdepartementet en utredning med uppgift attutreda dels förutsättningarna för att bygga ettforskningsinstitut inom miljöområdet, dels möjligheterna attfinansiera en sådan satsning från EU:s strukturfonder.Utredningen har föreslagit ett inrättande av ett miljö- ochrymdforskningsinstitut i . Det är då viktigt att enforskningsenhet för atmosfärkemi inryms i detta institut, dvs.ozonforskning inom höjdområdet 12--över havet.Stora internationella projekt och kampanjer på dettaområde bedrivs med operativ bas i . bör deltai detta arbete.Finansieringen av miljö- och rymdforskningsinstitutet börprövas via eller inom ramen för de totalaforskningsanslagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättande av ett miljö- ochrymdforskningsinstitut i .
mot · GI02Jo619 · 1995-01-25 00:00:00 — I en folkpartimotion (1993/94:Jo668) av ochKenth Skårvik avhandlades behovet av att utveckla systemför återvinning av batterier. När motionen behandlades ijordbruksutskottet (betänkande 1993/94:JoU23) uttryckteutskottet att man förutsatte att regeringen noga följerutvecklingen i syfte att införa regler omproducentansvar för samtliga typer av batterier.Tekniskt sett finns kunskaper för att skapa vettiga systemför återvinning av alla slags batterier. behövs regler omproducentansvar för att få igång en lämpligåtervinningsverksamhet till gagn för vår miljö. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att införa regler omproducentansvar för samtliga typer av batterier.
mot · GI02Jo621 · 1995-01-25 00:00:00 — Forskare, miljödebattörer och lekmän med kunskap omhaven och den miljön har länge varnat förnedsmutsningen av vattnen. varnadesför att använda haven som soptippar. är ochSkagerrak märkta av denna utveckling. Nya hot skymtar, därden väntade norska oljeprospekteringen och dess följder förmiljön i området är påtaglig, och oroande för dem som harsin utkomst på havet. Kustkommunernas folk märker avnedsmutsningen , genom den mängd skräp som kastasupp på stränderna, genom strömmar och vindar.Enstaka kontroller som gjorts pekar på att av skräpetkommer från icke svenska avnämare. Det finnsinternationella bestämmelser som reglerar vad som är tillåtetatt göra till havs. bl.a. i ,MARPOL och IMO. Tyvärr är efterlevnaden dålig ochkontrollmöjligheterna begränsade.Under 1994 har liksom tidigare kommunerna ställt uppmed pengar. har via ALU-arbetenbidragit -- satsades det enbartpå dessa jobb. Risk finns dock att ALU-jobben försvinnerunder 1995. Berört statsråd har uttalat att detskall finnas beredskapspengar till strandstädningen.Huruvida detta löfte fortfarande gäller är oklart. Vadkommuner och länsmyndigheter skulle vara betjänta av är ettstatligt beslut om att strandstädningen är en riksangelägenhetoch att därmed staten ikläder sig ansvar för kostnaderna. Jaghar i andra sammanhang när denna fråga varit uppe föreslagitatt ersättningspraxis kunde grundas på regler som gäller föroljepåslag vid kusterna. För att detta ska kunna tillämpasmåste gällande lag ses över.Det bör noteras att skulle kostnaderna för strandstädningentas ut fullt, skulle summorna vara betydligt högre än de är . Det görs en massa ideellt jobb av skolor, föreningar ochenskilda.Det är också angeläget att betona att ärSveriges förnämsta rekreationsområde sommartid.Besöksnäringen ger inkomster och gör att befolkningen fårett tillskott som bidrar till att hålla igång service av olikaslag. Klarar inte kommuner och länsansvariga att hållastränderna rena kommer effekterna härav att bli kännbara förbefolkningen -- men -- också för besökarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statligt ekonomiskt åtagande förstädning av havsstränder.
mot · GI02Jo626 · 1995-01-25 00:00:00 — Kadmium är en giftig tungmetall som ansamlas i hög gradi växter, djur och människor. Kadmiumbelastningen påmänniska hotar nu att bli ett stort miljömedicinskt problem.För närvarande sprids kadmium i det ekologiska systemethuvudsakligen genom fosfatgödsling, industriella utsläpp,kolförbränning, otillfredsställande avfallshantering avkadmiumhaltiga produkter, t.ex. laddningsbara batterier. Idagsläget sker en ökad användning av nickel-kadmiumbatterier i olika konsumentprodukter, t.ex.mobiltelefoner.Under 1900-talet har kadmiumbelastningen av åkerjordensuccessivt ökat. Halterna i den svenska åkermarken har ökatmed fram till . Luftdepositionen svarar för50 % av tillförseln, medan resten huvudsakligen kommer medgödselmedel. Trots reducerade utsläpp, minskad depositionoch minskad spridning med handelsgödsel finns en fortsattnettoökning av kadmium i odlingsjordarna. En bedömningär att det krävs en halvering av nuvarande kadmiumspridningför att undvika ytterligare ökning av kadmiumhalten iåkerjordar.Befolkningen exponeras för kadmium huvudsakligenvia maten, främst genom spannmålsprodukter.Kadmiumhalten i vetekärnor har troligen fördubblats under1900-talet. Markförsurningen ökar växternas upptag avkadmium. Lever, njure, ostron och musslor har höga halter.Dessutom exponeras rökare på grund av anrikning itobaksplantan. Kadmium utsöndras mycket långsamt.Halveringstiden är lång, troligen ca 30 år.En kronisk exponering för kadmium kan leda tillnjurskador med bl.a. benskörhet och njursvikt som följd.Miljöexpertis bedömer att säkerhetsmarginalen hosbefolkningen är låg. Risken för kadmiumrelateradesjukdomar ökar.I läns landsting har frågan varit föremålför miljömedicinsk och toxikologisk utredning ochovanstående uppgifter är hämtade därifrån. Inom Uppsalalän finns särskild kompetens inom området metaller-miljö-hälsa genom Metallbiologiskt centrum.I dag är ansvaret för miljöbelastningen och därav följandehälsorisker av kadmium spritt på flera instanser t.ex.Livsmedelsverket, , ,och Folkhälsoinstitutet.Ur folkhälsoaspekt är det viktigt att agera för att hejda ochminska kadmiumansamling i naturen innan halterna blir såhöga att det slår igenom i ökade njursjukdomar. Det kräveråtgärder både på nationell och internationell nivå utöver vadsom redan skett genom höjning av avgifter på kadmium ihandelsgödsel.Exempel på åtgärder är:--Minska användning av fosfatgödselmedel som bidrar tillökning av kadmiumhalten.--Minska användning och hantering av kadmiumhaltigaprodukter.--Stimulansåtgärder för andra tekniker liksom pantsystemkan övervägas.--Minska luftburet nedfall av kadmium och försurandeämnen genom ett internationellt samarbete.--ta fram ett helhetsprogram och samordna allainstanser för att förebygga kadmiumorsakade skador påmiljö och hälsa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ökade och samordnadeinsatser för att minska spridning av kadmium.
mot · GI02Jo630 · 1995-01-25 00:00:00 — Avvecklingsplan för icke separerande toaletter Tekniken att blanda urin och fekalier, spola bort dem medfärskvatten och dessutom blanda hushållens avlopp medindustriernas har visat sig vara ett stort systemfel. För attskapa förutsättningar att utveckla ny teknik inom dettaområde måste ge tydliga signaler om att så ärönskvärt. Exempel från visar att långsiktigabeslut (om utsläpp) som marknaden tror på är mycketverkningsfulla, till skillnad från beslut som marknaden intetror på (t ex svensk kärnkraftsavveckling).Även om tekniken att ta hand om det separerade avfalletfrån människor inte är fullt utvecklad, kommer ett beslut omatt starta avveckling att uppmuntra till tekniska lösningar ochett successivt sparande av vatten och kemikalietillsatser vidrening inleds. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atten avvecklingsplan fastställs för icke separerandevattentoaletter i kommunala avloppssystem.
mot · GI02Jo631 · 1995-01-25 00:00:00 — har med goda resultat provat halkbekämpningav vägar med kalkstenskross istället för salt och sand.Försöket med kalkstenskrossen är vällovlig. Det måstekännas positivt att medverka till en förbättring av miljön. kommuner har också prövat detta bl a iKronobergs län. Eftersom denna metod att halkbekämpamed kalkstenskross är miljövänlig, (kalken kommer uteftervägarna där försurningen är som störst) är det angeläget attstaten stimulerar till detta. Dessutom kan saltet tas bort, ochdärmed minskar rostangreppen på bilarna.Dock kvarstår några problem för att en allmän övergångska kunna ske. Kostnadsmässigt är kalkstenskrossen ettdyrare alternativ, främst då beroende påanskaffningskostnaderna för materialet.För att stimulera fler kommuner och andra väghållare tillförsök och successiv övergång till ett mer miljövänligtalternativ vid halkbekämpning bör anslaget till kalkningäven få användas till kalkning i samband medhalkbekämpning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utvidgning av användningen avanslaget till kalkning.