mot · GI02Jo808 · 1995-01-25 00:00:00 — Skarven koloniserade tidigt då istäcket drog sigtillbaka efter senaste istiden. Man har hittat fynd från Skånetill som visar att skarven fanns här redan för9000 år sedan. utrotades den genomförföljelse för att åter bli en svensk art . finns ungefär 10 800 par i 43 kolonier. Knappt två tredjedelar finns iKalmarsund, resten är spridda utefter kusten upp tillHälsingland.Skarven finns på den så kallade röda listan över hotade ochsällsynta ryggradsdjur. Den återfinns i hotkategori 4, vilketbetyder att den klassas som hänsynskrävande.Skarven lever på fisk. Två undersökningar i visaratt fiskarna har en storlek av 10--och att dedominerande arterna är abborre och mört. Ingenting talar föratt närvaron av skarv långsiktigt påverkar fiskbestånden ivåra kustvatten.Skarven tillbringar vintern i och återkommertill om vädret tillåter. Den häckar ikolonier, är mycket störningskänslig ,som varar ända in . Dödligheten under förstalevnadsåret är hög, . Många drunknar i fiskegarn.Trots att skarven finns på röda listan finns en allmän jakttidpå skarv till . Dessutomhar i län beviljat skyddsjakt påskarv . Alla med jaktkort kan jaga, intebara fiskarna, som anser att skarven konkurrerar om bytetoch som anser sig få problem med fasta redskap. Jakten ärtillåten även på , klippor och skär. För jakt i kolonierförordar man äggprickning. Avsikten med jakten är attreducera beståndet.I EG:s fågeldirektiv slås fast, att alla fågelarter liksom äggoch bon är skyddade mot jakt, infångande och handel. Förvissa arter får nationella undantag ges, men ingen jakt fårförekomma och för flyttande fågelunder flyttsträck till häckplatserna, om inte speciellaproblem finns, som inte kan lösas på annat sätt. Dettafågeldirektiv måste gälla även i efter 1 januari 1995.Vad gäller skarven i län finns ingen dokumentationsom visar på allvarliga skador för fisket. Man har problemvid och i enskilda fiskeredskap där man kan få bitskador påfisken. Att detta har någon ekonomisk betydelse har inteanförts som skäl till skyddsjakten.Redan under 1994 bedrevs skyddsjakt på skarv i Kalmarlän, liksom äggprickning. Någon utvärdering av den jaktenhar inte gjorts inför årets beslut. skriver:Vad avser den bedrivna skyddsjakten framgårav inrapporteringen till att totalt ca 1400 fåglarsköts. Härav sköts ca 650 st med stöd av beslut. Rapporter om skyddsjakt iform av prickning av ägg saknas.Enligt vad erfar finns uppgifter som tyder påatt jakt förekommit i större omfattning än vadsom redovisats. En förutsättning för att ifortsättningen skall kunna medge skyddsjakt, är att Sverigegentemot EU på ett tillfredsställande sätt kan redovisa hurdenna jakt bedrivs samt jaktens inverkan på beståndetsstorlek. Om som ansvarig myndighet inte kanförlita sig på den redovisning av jakten som sker, kan detomöjliggöra en fortsatt skyddsjakt.Trots detta släpper man i princip jakten på skarv fri iKalmar län . Något mål med jakten finns inte heller.Ska utrotningen vara total eller vill man reducera beståndettill någon bestämd nivå? Någon uppföljning av fjolårets jakthar inte gjorts.I EU:s fågeldirektiv slås fast, att andra sätt att lösaproblemet än jakt skall undersökas först. Något sådant försökfinns inte alls i detta fall.Årets skarvjakt hotar dessutom den utrotningshotadeknubbsälen i sund. Det sägs i beslutet attskyddsjakten inte får bedrivas på naturreservat ochfågelskyddsområde, men man ''glömde''sälskyddsområdena.Det finns all anledning för regeringen att upphäva Kalmarläns länsstyrelses beslut om skyddsjakt på skarv under 1995.Beslutet har fått en olycklig utformning, jakten är för allmänoch mål för jakten saknas helt. Dessutom rimmar det mycketilla med internationella anseende som nation välframme på naturvårdens område att bedriva skyddsjakt på enart som finns uppförd på landets röda lista underhotklass 4 hänsynskrävande.EU:s fågeldirektiv skall följas fullt ut. Skall skyddsjakttillåtas på en fågelart skall problem klart kunna påvisas. Detmåste också finnas undersökt om problemen kan lösas påannat sätt än genom jakt.Regeringen bör tillsätta en arbetsgrupp med representanterför såväl fisket som naturvården för att tillsammans medNaturvårdsverket utreda hur problem med störning mellanfisket och skarven skall kunna lösas på annat sätt än genomjakt. Om gruppen finner att skyddsjakt är nödvändig skalldetaljer runt jakten klargöras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen upphäver det avKalmar läns länsstyrelse fattade beslutet av den 16december 1994 om skyddsjakt på skarv,2. att begär att regeringen tillsätter en utredningmed representanter från såväl fisket som naturvården meduppgift att utreda hur problem mellan människa och skarvskall kunna lösas enligt förslag i motionen,3. att beslutar att EU:s fågeldirektiv skall gällafullt ut i .