mot · GI02U311 · 1995-01-25 00:00:00 — m.m.Under anslaget A 1. har i särskild motion föreslagits att ettytterligare belopp på högst under dettaanslag ställs till regeringens förfogande efter översyn avprinciperna för utrikesrepresentation.C. Internationellt utvecklingssamarbeteDet är enligt vår uppfattning oacceptabelt att regeringensbudgetproposition ger en så knapphändig bild av underlagetför äskandena i biståndsbudgeten. Några fragmentariskakommentarer per utgiftspost, utan sammanhängande strukturoch utan uttrycklig motivering för besluten är ett genantbeslutsunderlag att presentera för riksdagen.Vi vill i sammanhanget peka på den borgerliga regeringensårsberättelse ''Svenskt bistånd'' med dess detaljeraderedovisningar av mål, uppgifter, ekonomi ochbidragsomfattning för olika organ, och den noggrannafaktaredovisningen, land för land, av ekonomi, politik, MR-sitution, demokratifrågor och svenska insatser. Vi menar attdenna typ av redovisning både skall bibehållas ochytterligare utvecklas och förfinas.Riksdagen måste kräva ett betydligt bättre underlag förbeslut om biståndsfrågorna, vilket bör ges regeringentillkänna.C 1. Bidrag till internationella biståndsprogramDe internationella finansieringsinstitutionerna inomVärldsbanksgruppen och IMF har en nyckelroll när det gälleratt stödja och underlätta systemskiften liksom att ta initiativtill och genomföra åtgärder för skuldlättnader. Dennaverksamhet bör tillföras ytterligare 275 miljoner kronor.UNDP:s verksamhet har lägre prioritet och anslaget börminskas med utöver regeringensneddragning. har också jämförelsevis lägreprioritet och anslaget bör minskas med 50 miljoner kronorutöver regeringens neddragning.UNHCR bedriver en viktig verksamhet bland världensflyktingar. Bidraget till UNHCR bör räknas upp med 50miljoner kronor i jämförelse med regeringens förslag.Genom det palestinska självstyret i och , vilkaomfattar cirka hälften av befolkningen på de ockuperadeområdena, bör bidraget till UNRWA successivt kunnaminska. En besparing på föreslås ijämförelse med regeringens förslag.För anslaget C 1 totalt föreslås ingen förändring ijämförelse med regeringens förslag.C 2. Bilateralt utvecklingssamarbeteDetta anslag har i budgetförslaget benämningen''utvecklingssamarbete genom den nya myndigheten'',vilket bör ändras till ''bilateralt utvecklingssamarbete''.Förslaget att inrätta en ny central biståndsbyråkrati böravvisas. Den övergripande samordningen bör istället ligga iutrikesdepartementet. Regeringen bör återkomma med nyttförslag i den delen.Det genomförda planeringssystemet för detbilaterala utvecklingssamarbetet bör vidareutvecklas. Någonåtergång till samarbetsavtal och landprogram bör icke ske.Antalet s.k. programländer bör väsentligen minskas.Förslaget att göra särskilda landprogram för ,/och är inte motiverat. Insatseri dessa länder bör som finansieras genom funktionellaanslag och inte landramar.Förslaget att upphäva den s.k. femtonmiljonerregeln förSIDA avvisas. Detsamma gäller förslaget att bemyndigabiståndsmyndigheten att utfästa fem gånger det årligalandprogrammet. Den sammanhållna strategin förutvecklingssamarbetet måste finnas kvar hos riksdag ochregering och administreras av utrikesdepartementet.AfrikabiståndetAvvecklingen av programlandsbiståndet till Botswanabör ske snabbare än vad regeringen föreslår. är ettav absolut rikaste länder och ligger på samma nivåsom de mest utvecklade inom gruppen övremedelinkomstländer. Landets ekonomi är mycket tättintegrerat med . En neddragning med ytterligare20 är befogad.Det finns ingen anledning att återuppta biståndet tillGuinea . Landet får redan rikligt med bistånd ochhar ett alldeles för högt biståndsberoende (över fyrtio procentav BNP). Besparing 52,5 miljoner kronor.Biståndet till bör minskas snabbare än vadregeringen föreslår. Även om biståndsberoendet liggerungefär på genomsnittlig afrikansk nivå utgör korruptionenett av de största samhällsproblemen i . Biståndetgenom statsmakten bör därför dras ner. Besparing 32,5miljoner kronor.Moçambique genomgår en glädjande utveckling.Inbördeskriget har upphört och de första fria valen hargenomförts. Men situationen i landet är oerhört bräcklig.Detta talar för att ett fortsatt generöst bistånd bör utgå.Samtidigt utgör det en extremt hög andel av landetsekonomi, . Det kan inte vara rimligt att haett så extremt biståndsflöde till ett land som successivtmåste stå på egna ben. Detta särskilt som korruptionen nuefter inbördeskriget och valet utgör ett av de svårastesamhällsproblemen. Besparing 122,5 miljoner kronor.Namibia är ett av rikare länder även om detinte når upp till nivå. I likhet med detta land hardet en med integrerad ekonomi. En snabbareutfasning av biståndet är motiverat. Besparing 37,5 miljonerkronor utöver regeringens förslag.Sydafrika befinner sig i en situation som i väsentligaavseenden liknar länderna i . Det hargenomgått en demokratisering som har skett förbluffandesmärtfritt. måste landet genomgå ett ekonomisktsystemskifte bort från den helt statsdirigerade ekonomi somutmärkte apartheid.Totalt sett ligger på en alldeles för hög nivå föratt bli programland. Dessutom måste statsmaktens greppöver ekonomin drastiskt minska. Det för ekonomioch därmed välstånd helt avgörande är liberalisering avhandeln, privatiseringar och avregleringar. Redan nu pågårett betydande kapitalinflöde i form av direktinvesteringar,portföljinvesteringar och privata lån. Besparing 130 miljonerkronor.Tanzania gäller för att vara ett av världens mestvanstyrda länder. Trots ett enormt biståndsflöde som sedansjälvständigheten torde uppgå till över 200miljarder kronor är landet ett av jordens absolut fattigaste.Detta trots att varit förskonat från krig ellernaturkatastrofer. Orsaken är helt enkelt den afrikanskasocialismen som systematiskt hindrat medborgarna attförbättra sin situation. Även om biståndsberoendet sjunkitligger det fortfarande mycket högt (). Sålänge den nuvarande regimen och det dominerande partiethar makten finns det knappast något hopp om utveckling iTanzania. Tyvärr har det interntionella biståndet, variblandSveriges har varit en betydande del, bidragit till att hålla enstarkt utvecklingsfientlig regim kvar vid makten. Det ärdärför nu dags att konstatera ett trettioårigt misslyckande ochavveckla biståndet via statsmakten i . Det är nog denstörsta tjänst kan ge hårt prövade folk.Besparing 390 miljoner kronor.Zimbabwe har också genomgått en negativ utveckling.Det land som hade en av bästa ekonomier har idagsjunkit tillbaka. En ytterligare neddragning av biståndet viastatsmakten är därför motiverat. Besparing 60 miljonerkronor utöver regeringens förslag.Utsikterna för en dynamisk utveckling i södra ärgynnsammare än . Satsningar påinfrastruktur som transport, energi och kommunikation kandärmed bli mycket lönsamma investeringar, som börfinansieras kommersiellt. Neddragning 65 miljoner kronorutöver regeringens förslag.AsienBiståndet till bör ske som ett led i demultilaterala insatserna. bör inte vara ettsjälvständigt programland. Besparing 40 miljoner kronorutöver regeringens förslag.Laos är ett land under intressant utveckling. Det liggeri en region med världens högsta ekonomiska tillväxt. Tre avdess fem grannländer har tillväxt på per år.Laos ekonomiska utveckling är avhängigt av flödet avprivata investeringar. får också ett betydande biståndfrån länder i regionen och från . Problemet i Laosär statsmakten, som länge förhindrade utvecklingen och somfortfarande utövar förtryck. är en kommunistiskenpartistat. Biståndet via statsmakten bör därför trappas ner.Besparing utöver regeringens förslag.Sri Lanka befinner sig i ett möjligt slut påinbördeskriget. Landet ligger i en region där en snabbekonomisk tillväxt nu påbörjats. Det avgörande för SriLanka är nu vägvalet för framtiden. Fortsätter det en snabbavreglering eller kommer den nya regeringen att slå in på enåterreglering? I båda fallen är det angeläget att biståndet viastatsmakten trappas ner. Det bör ske snabbare än föreslagits.Besparing mer än regeringens förslag.Vietnam hade utländska investeringar påuppemot och en tillväxt på . Iår kommer investeringarna sannolikt att uppgå till över 40miljarder kronor. är det stora problem medstatsmakten i . Enpartistaten fortsätter utan någratecken på demokratisering eller förbättringar i läget för demänskliga rättigheterna. Att i detta läge ge ett bistånd tillstaten är inte motiverat. Vissa enstaka projekt närdet gäller systemskiftet bör fullföljas. Det kan ske genom detföreslagna anslaget projektavslutning. böravvecklas som programland. Besparing 255 miljoner kronor.Västbanken/Gaza. Fredsprocessen i harkommit långt även om den hotas av krafter som inte vill sefred och försoning. , EU och andra länder inklusiveSverige har utlovat bistånd på på fem årvilket är mycket i proportion till befolkningen. ärdet problem inte på grund av biståndsbeloppens storlek utanpå grund av demokratiseringen och dröjsmål iutbetalningarna.På många palestiniers enträgna uppmaning harbiståndsgivarna krävt att bistånd enbart skall utbetalas tilldemokratiska strukturer och i former som garanterar frihetfrån korruption. I båda dessa avseenden finns oroande teckensom gjort att utbetalningarna dröjer. bidraravsaknaden av materiella framsteg till den oro som främstfinns i . På råder närmast en boom-liknande utveckling. De internationella biståndsgivarnabefinner sig här i ett dilemma. Å ena sidan de berättigadekraven på demokrati och öppna strukturer och å andra sidanönskvärdheten av ett snabbt igångsättande av denekonomiska utvecklingen. För finns det ingenanledning att nu trappa upp biståndsvolymen tillVästbanken/. Den är redan mycket hög. Det finns enrisk för att de palestinska självstyrande områdena kan råkain i vad som kallas ''den arabiska fällan'' dvs. odemokratiskastrukturer i kombination med ett högt biståndsberoende. Detfinns tvärtom anledning att successivt trappa nerbiståndsflödet. Detta inte minst som EU:s handelspolitikmed frihandel ger möjlighet till en snabb ekonomisk tillväxt.Besparing 60 miljoner kronor.LatinamerikaLatinamerika har ett mycket stort inflöde avdirektinvesteringar, portföljinvesteringar och privata lån.Därutöver mottar vissa länder ett icke obetydligt bistånd.Enligt utgör ett huvudproblem ''hur att förhindra attstora inflöden av kapital destabiliserar ekonomin''. På längresikt är problemet att bibehålla en uthållig tillväxt som ärmindre beroende av fortsatt tillflöde av utländska kapital.Mot den bakgrunden är det angeläget att hålla nerebiståndsflödena till Latinamerika.Centralamerika har erhållit mycket bistånd även om det till ungefär 1990 var det förknippat medinbördeskrigen i , och i Guatemala.Det generella problemet i är inte brist påkapitaltillflöden utan på sättet att hantera ekonomierna.Nicaragua utgör det mest skrämmande exemplet. Frånsomosatidens ''kleptokrati'' över sandinisttidens förödandesocialistiska ekonomi är nu landet det fattigaste iLatinamerika (och borträknade). Det fannsanledning att se mycket positivt på den nationellaförsoningspolitik som inleddes efter de demokratiskakrafternas valseger 1991. Dock har den nya regeringen haftmycket svårt att bryta upp det förödande arvet från densandinistiska planekonomin.Att i detta läge även fortsättningsvis betala ut stora beloppför bistånd genom statsmakten är inte rimligt. Besparing 500miljoner kronor utöver regeringens förslag vad gäller helabiståndet till Latinamerika.För avvecklingen av programländer bör förutomreservationer också ett särskilt anslag Programavvecklinginrättas. Anslag 50 miljoner kronor.Demokrati, mänskliga rättigheter och konfliktlösningarDetta är ett starkt prioriterat område både därför attdemokrati och mänskliga rättigheter i sig är viktiga ochdärför att det också är ett viktigt bidrag till ekonomiskutveckling och fattigdomsavveckling. Anslaget bör ökasmed 25 miljoner kronor.Tekniskt samarbete och kapacitetsutvecklingInom detta område bör det ske en viss neddragning främstvad avser internationella kurser, näringslivssamarbete och iviss utsträckning på forskningssidan. Kurserna bör i ökadutsträckning avgiftsfinansieras. Detta inte minst för attsäkerställa att kurserna är prioriterade av mottagarländerna.Näringslivssamarbete bör gradvis bli mer självfinansierande.Ett stort problem i många är just statsstöd tillnäringslivet. Därför skall man vara oerhört försiktig att frångivarland ge bidrag till näringslivssamarbete.Forskningssamarbetet kan också dras ner något utöverregeringens nerdragning. Sammanlagd besparing 400miljoner kronor utöver regeringens förslag.Katastrofer och återuppbyggnadDenna post är högst osäker. Volymen är svårbestämd iförväg. Därför måste det finnas stor beredskap att snabbtkunna omdirigera pengar i akuta lägen. Någon förändring iförhållande till regeringen föreslås inte.Enskilda organisationerEnskilda organisationer har en stor fördel genom att de kanarbeta i länder med odemokratiska regeringar utan att ge stödtill statsmakten. Ökad tyngd bör läggas på detta samarbete.Samtidigt föreligger det enligt uppgift svårigheter att ökakapaciteten, vilket motiverar en viss återhållsamhet. Ingenökning i förhållande till regeringens förslag.Ekonomiska reformer och skuldlättnaderDetta är det mest prioriterade av alla. Därför har under detmultilaterala samarbetet föreslagits en stor ökning vad gällervärldsbanksgruppens, utvecklingsbankernas ochutvecklingsfondernas verksamhet. Vad avserskuldavskrivningar är det ett effektivt och nödvändigtinstrument för att hjälpa länder som genomgår systemskifteoch som ärvt en orimlig skuldbörda. Det är dock viktigt attskuldavskrivningar sker på ett sådant sätt att vanstyre,ansvarslöshet och korruption ej uppmuntras. Dessa bådakriterier snävar in kretsen. I gengäld kan skuldavskrivningengöras mer generös till länder som verkligen satsar på tillväxtoch fattigdomsavveckling och som uppfyller kriterierna.Den av regeringen föreslagna totala anslagsramen bördärmed vara tillfyllest.Krediter för utvecklingMed hänsyn till det stora kapitalflödet till är detangeläget att krediter för utveckling används restriktivt.Länder som redan får stort kapitaltillflöde eller länder somhar stor skuldbörda bör normalt inte komma ifråga. Enbesparing på utöver regeringens förslagföreslås.Kostnader för fältpersonalMed hänvisning till vad som anförs under C 3 föreslås enminskning med en tredjedel. Besparing 28,4 miljoner kronor.InformationMed hänvisning till vad som anförs under C 3 föreslåsanslaget avvecklas. Besparing 36,6 miljoner kronor.För C 2-anslaget sammantaget föreslås för budgetåret1995/96 9.136.600.000 kronor.Biståndsadministrationen C 3Anslaget C 3 bör betecknas administration av biståndet.Förslaget om en central biståndsmyndighet avvisas.Riksdag och regering har ansvaret för mål och inriktning avbiståndssamarbetet. Den övergripande samordningen börligga inom utrikesdepartementet.Anslagen till de befintliga myndigheterna bör i första handberäknas utifrån det befintliga anslaget minskat medeffektivitetskravet så som det anges i propositionen.Därutöver bör från främst SIDA pengar överföras tillutrikesdepartementet för förstärkning av dess kapacitet förden övergripande samordningen.Det bör övervägas att i södra upprätta en mersammanhållen enhet för biståndsadministration. Detta för attknyta samman erfarenheterna och för att på platsen kunnarekrytera erfaren personal. I ett läge där den allt större delenav biståndet upphandlas kan det också vara en fördel meden administration som ligger närmare verksamheten. Det kaninte uteslutas att en betydande del av biståndet kan kommaatt genomföras av verksamheter i mer framgångsrika som bättre än kan dela med sig av godaerfarenheter. bör utreda ett sådantförslag.Utbildning och rekrytering av fältpersonal bör normaltingå i projektet. Genom ett upphandlingsförfarande kanbefintliga utbildningsenheter inklusive i ochutomlands tillgodose behovet. All utbildning bör såledesupphandlas helst inom ramen för respektive biståndsprojekt.Information om verksamheten bör ingå i myndigheternasnormala verksamhet.Anslaget C 3 bör således redovisas på de befintligamyndigheterna samt uppskattningsvis cirka 100 miljonerkronor överföras till för en förstärktsamordningskapacitet för biståndet.Nordiska AfrikainstitutetI den fortsatta övervägningen om institutetsorganisationsform bör övervägas också möjligheten av ettnärmare samarbete eller integration med universitet.Därigenom skulle institutets roll som en kvalificeradvetenskaplig institution klarare markeras. Ingen förändringföreslås vad avser anslaget.Nedrustning och säkerhetspolitiska frågorF 2-anslaget avser statligt stöd till information och studierom säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling. Enligtvår mening skall enskilda organisationer inte särbehandlasvad avser just den del av verksamheten som avsersäkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling. Det ärviktigt med en bred folklig förankring och att dessa frågorständigt hålles aktuella, men detta bör ske via samma kanalersom i övrigt står till folkrörelsernas förfogande. Härigenomfår en bättre överblick och möjlighet ges till enrättvisare fördelning vid prioriteringarna mellan olikaangelägna opinionsbildande insatser.Samarbete med Central- och ÖsteuropaI en särskild motion föreslås en ökning med 200 miljonerkronor vad avser samarbete med . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre underlag för beslut vadgäller internationellt utvecklingssamarbete,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omdisposition av delanslagenunder C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram,3. att beslutar att till utvecklingssamarbete underC 2. Utvecklingssamarbete genom den nya myndighetenför /96 anvisa ett reservationsanslag om ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om delanslagen under anslaget C2. Utvecklingssamarbete genom den nya myndigheten,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny central biståndsmyndighetoch att regeringen bör återkomma med förslag till riksdagenom biståndsadministrationen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den övergripandesamordningen av biståndsinsatser bör ligga påUtrikesdepartementet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att överväga en särskild enhet förbiståndspolitisk administration i södra ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett fortsatt övervägande avNordiska organisation,9. att beslutar avveckla anslaget F 2.Information och studier om säkerhetspolitik ochfredsfrämjande utveckling.