mot · GJ02K4 · 1995-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:80 Ändrade relationer mellan staten och I denna motion behandlar vi enbart vissa frågor kring avsnitt5 (Ekonomi och uppbörd) i propositionen.Regeringens förslag innebär här att de som tillhör i ställetför nuvarande församlingsskatt skall vara skyldiga att betala en kyrkoavgiftsom tas ut tillsammans med och på samma sätt som inkomstskatten. skall efter beslut av regeringen kunna få hjälp viduppbörden av sina avgifter för dem som tillhör samfunden. Så långt kan vihelt instämma i förslaget.Beträffande föreslås emellertid att det i den särskildalagen om skall bestämmas även regler beträffande avgiftentill . Den skall sålunda i likhet med dagens kyrkoskatt varaproportionell på den statligt beskattningsbara förvärvsinkomsten (utan tak).Förslaget innebär att det inte kommer att ankomma på attsjälv få bestämma grunderna för sitt avgiftsuttag utan detta kommer att följaförändringar i de beskattningsregler som beslutar om för staten.T ex förändringar i grundavdragets storlek som beslutas av kom-mer på så sätt att påverka avgiften till . Med det föreliggan-de förslaget bli det vidare som genom ändring av lagen omSvenska kyrkan och inte själv som kan besluta om ändringari själva sättet att ta ut avgift. Innebörden blir att i dettaavseende kommer att få en unik särställning. T ex Kammarkollegiet har i sittremissvar pekat på det egendomliga i detta. Inget annat samfund ellerorganisation i vårt land har nämligen så vitt känt ett avgiftssutag med ensådan strikt inkomstreglerad obligatorisk avgift utan tak.Konstruktionen kan komma att innebära att tapparmedlemmar inte minst bland dem som skulle få en i absoluta tal mycket högavgift. För många kommer ju kyrkoavgiften att vara den i särklass högsta"medlemsavgift" de betalar. Frestelsen kan då bli stor att välja att stå utanförSvenska Kyrkan. För blir det rimligen inte särskilt godekonomi om en rätt stor andel heltidsarbetande med goda inkomster väljer attutträda p g a avgiftskonstruktionen. Kanske är det då bättre för kyrkan attuppbära en avgift med tak (kompletterad med helt frivilliga gåvor av demsom vill ge till något särskilt ändamål i den egna församlingen) än att mistahela beloppet.Redan idag finns en tydlig tendens att Svenska Kyrkanförlorar medlemmar just bland dem som får betala en högkyrkoskatt. Statistiken visar att i församlingar med stor andelhöga inkomsttagare är andelen utträdda märkligt stor. När tex utbetalningssystemet för kyrkoskatt ändrades häromåretoch förskottet inte längre beräknades på helaskatteunderlaget utan endast på dem som var medlemmar ikyrkan blev resultatet att församlingar med hög andelinvandrare ( där naturligen andelen medlemmar i är lägre) eller hög andel inkomsttagare övergenomsnittet var de stora förlorarna.Förhållandet borde väcka till viss eftertanke i ett läge när nu en storförändring skall göras. Vi anser att det bör ankomma på Svenska Kyrkansjälv, bl a utifrån de erfarenheter kyrkan kan komma att få om lämpligavgiftsstruktur efter relationsändringen med staten, att få ta ställning tillhurden vill konstruera sin avgift. Det är då inte rimligt att som regeringenföreslår i propositionen lagreglera ett förhållande som kan visa sig olämpligtoch även ge minskade intäkter till Svenska Kyrkan.I varje fall bör detta tillhöra de frågor som bör övervägas ytterligare i detutredningsarbete som pågår och inte nu låsas på det sätt som görs ipropositionen. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätt för att själv få besluta omsin avgiftsstruktur.