mot · GI02N236 · 1995-01-25 00:00:00 — För att kunna leva upp till de tämligen beskedliga miljömålsom antagit, måste bilismen av omprövas.Vägtrafiken står för en mycket stor del av transportsektornstotala utsläpp, exempelvis av koldioxidutsläppen och73% av flyktiga kolväten.Sverige har närmare fyra miljoner personbilar ochdärutöver ett stort antal lastbilar, bussar, motorcyklar,mopeder och arbetsredskap. Så gott som samtliga av dessadrivs på fossila bränslen, vilket inte är långsiktigthållbart. stipulerande av en hållbarutveckling kräver att vi successivt lämnar de fossilabränslena bakom oss. Ett av flera intressanta alternativ är deteldrivna fordonet. I världen finns ungefär en miljoneldrivna fordon, varav ca 650 000 för materialhantering ochca 250 000 för fritidssysselsättning (golfbilar och liknande).I finns ca 10 000 eldrivna truckar, medan antaleteldrivna personbilar är helt försumbart.I och åtskilliga andra amerikanska delstatermåste alla biltillverkare som säljer mer än 35 000 nya bilarper år i staten, sälja med nollutsläpp, så kalladeZEV (Zero Emission Vehicles). Kraven, som i praktikeninnebär elbilar, skärps år för år och innefattar längre framalla biltillverkare oavsett försäljningssiffror. De som inte nårupp till den angivna kvoten tvingas till dryga böter.Åtskilliga franska städer har förbjudit all innerstadstrafiksom inte sker med elbil, för att minska de lokalaluftföroreningarna. Franska staten har tillsammans med detvå stora biltillverkarna och Peugeot-Citroe n (PSA)startat ett projekt som gör att elbilen inte blir dyrare förkonsumenten än motsvarande bensindrivna bil. 15 000elbilar räknar enbart med att sälja årligen.Elbilen har många fördelar framför den konventionelltdrivna bilen. Utsläppen från elbilen är obefintliga, och meden ren elproduktion blir också de totala utsläppen mycketlåga. Eftersom en mycket stor del av biltrafiken sker iinnerstaden finns det dessutom ett särskilt värde i att minskautsläppen direkt från fordonet. Vidare är det naturligtvislättare att rena en stor energianläggning än hundratusentalssmå förbränningsmotorer. Elbilen är mycket tyst, ochdärmed kan man komma till rätta med bilismensbullerproblem. Den är därtill billigare i underhåll och harlängre livslängd än den bensin- eller dieseldrivnamotsvarigheten, p.g.a. ett betydligt lägre antal rörliga delar.Slutligen är den rena driftskostnaden mindre än en tiondel avden konventionella bilens, då elbilen förbrukar ström för igenomsnitt per mil.Nackdelarna har traditionellt varit ett högt inköpspris,dålig räckvidd och en låg topphastighet. Tack vare initiativsom de ovan nämnda har elbilsutvecklingen gått framåt merde än under de tidigare hundra. Prestandablir nu alltmer adekvata -- räckvidder på upp till femton toppfarter /h är standard på flerakommersiellt tillgängliga bilar. Laddningen tar änförut och system för snabbladdning tas fram. Batterierna harblivit åtskilligt effektivare än de var för bara några år sedanoch de miljöfarliga bly- och nickel-kadmium-batterierna ärpå väg ut. Som ett komplement till elbilen utvecklas alltflerelhybridbilar. Dessa drivs vanligen av en elektrisk motor,men har en hjälpmotor som kan kopplas in när elmotornladdats ur. I vissa fall används hjälpmotorn för hårdacceleration, i andra fall finns endast en bensindrivenkupévärmare vilket i många länder räcker för att fordonet inteska klassificeras som ett renodlat elfordon. Hybriden harvanligen en bättre räckvidd än elbilen, men betingar ett högrepris och är något mindre miljövänlig.Utvecklingen i har gått trögt. Inga projektmotsvarande det franska (citerat ovan) har initierats, trotsvåra miljömål. Inte heller finns det någon lagstiftning somens avlägset påminner om har staten snarare stjälpt än hjälpt densvenska elbilsmarknaden. iGöteborg fick ett stort pris från för sittelbilsprojekt, och lockade åtskilliga andra finansiärer.Projektet fick ändå läggas ner, när serieproduktion varmycket nära, eftersom svenska staten inte visade någotintresse. Detta trots att projektet kunde ha gett åtskilligaarbetstillfällen i krisdrabbade , och gett Sverigeledningen på en snabbt växande marknad. Att CAT intebeviljades stöd är speciellt anmärkningsvärt när såväl Volvosom fick stöd i miljardklassen för fabriker förkonventionell biltillverkning -- fabriker som de snabbt ladener och behöll pengarna för försäljningen av lokaler, etc.1993 såldes närmare 100 elbilar i , medanförsäljningen 1994 sjönk till ungefär en femtedel, trots attflera nya intressanta produkter kom på marknaden. Då detvar lågkonjunktur båda åren kan inte skulden läggas på dedåliga tiderna, utan måste hamna hos statsmakten. Tidigt1994 startade ett stort och mycket omskrivetelbilskonsortium, för att samordna upphandlingen av elbilar.Den gemensamma upphandlingen skulle, var det tänkt, gebättre bilar med bättre garantier till ett lägre pris. Det skulleockså ge elbilsförsäljningen en skjuts framåt, men resultatethar blivit det rakt motsatta. Spekulanter på elbilaravvaktar konsortiets framförhandlade resultat, då enpersonbil och en lätt lastbil/minibuss kommer att utses. Densom sedan väljer att köpa dessa får förutom detframförhandlade priset och garantierna en rabatt från Nutekpå för personbilen och för denstörre bilen. Den som väljer en annan elbil får inte någonsådan rabatt. kommer konsortiet att korasina ''vinnare'', men de vinnande bilarna finns på marknadentidigast , förmodligen . Myckettalar för att elbilsmarknaden fram tills dess i stort sett stårstill, och att flera elbilstillverkare och -försäljare tvingasupphöra med sin verksamhet.Nutek har budgeterat för en försäljning genom konsortietpå 500 personbilar och 500 lätta lastbilar/minibussar, menidag har endast tecknats optioner på knappt 180 personbilaroch 60 lätta lastbilar/minibussar. Det står dessutomspekulanterna fritt att när som helst tacka nej till elbilsköpet,vilket gör att den slutliga försäljningen genom konsortietförmodligen blir än lägre -- även om möjligheten också finnsatt ''hoppa på'' erbjudandet utan att ha deltagit i konsortiet.Det senare är dock ett dumt tillvägagångssätt, eftersom mandärmed inte får möjligheten att påverka valet av produkt,varför antalet tillkommande order förmodligen blir litet. Motden bakgrunden vore det rimligt om gav ovan nämndarabatter till alla köpare av elbilar, så länge de anslagnamedlen räcker. Med nuvarande försäljning räcker de mycketlångt.Hittills har elbilen gynnats statligt endast genom att denbefriats från accis, vilket i snitt innebär en mindre kostnadpå . Elbilen bör gynnas ytterligare, bland annatgenom momsbefrielse. Det gynnar framför alltprivatkonsumenten, men också företagarna som inte kan''lyfta'' hela momsbeloppet. Tjäntebilsförmånen måste sesöver av många anledningar, vilket vi återkommer till i ensärskild motion, och i översynen bör ingå att studera hurelbilen kan gynnas.Vidare bör en miljöklass 0 eller 1/2 införas, för elbilar ellerel- och elhybridbilar. I relevanta lagtexter måste begreppetelbil införas och förklaras -- de kommuner som idagexempelvis upplåter gratis parkering för elbilar kan formelltinte göra så eftersom lagtexten inte känner begreppet''elbil''. En generös tolkning som gör att också elhybridbilarkan räknas in är att föredra. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den medutgångspunkt i de i motionen anförda exemplen frånFrankrike och finner vägar att gynnaelbilen,12. att beslutar införa begreppet elbil i relevantlagtext, med innebörden ''fordon som huvudsakligenframförs medelst elektriskt driven motor'',13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöklassning av elbilar,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tjänstebilförmånen ochelbilar,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omfördelning av bidragtill elbilsköpare,6. att beslutar momsbefria fordon med tre ellerflera hjul som huvudsakligen drivs medelst el.2