mot · GI02Ub605 · 1995-01-25 00:00:00 — Skoglig utbildning och forskning i Skogen är gröna guld. Skogsindustrinsexportvärde uppgår till mer än exempelvis det sammanlagdavärdet av bilindustrins och verkstadsindustrins export.I är tillväxten perår. De övriga skogsrika länen i har genom sinanaturliga skogsförhållanden stora förutsättningar att på siktbli en av mest betydande råvarubaser förskogliga produkter. Skogen finns, arbetskraften finns, långtradition och stort yrkeskunnande beträffande hantering avskogen och träet finns, goda framtidsutsikter inom områdenaskog, trä och bioenergi finns, men någon skoglig forskningoch högre skogsutbildning finns inte i , trots attGötaland svarar för av Sverigesskogsbruksvärde.Den skogliga och skogsindustriella forskningen ochutbildningen är nästan uteslutande förlagd till mellerstaoch norra . Endast några procent avforskningsresurserna går till Götaland.Denna obalans beträffande skoglig forskning ochutbildning bidrar inte till den optimala utveckling av södraSveriges skogsbruk som närvaron av skoglig forskning ochhögre skoglig utbildning skulle kunna medföra. Det faktumatt såväl ägarstrukturen som vedegenskaperna är helt olika isödra och norra talar också för att den sydsvenskaskogsnäringen behöver viss egen utbildning, forskning ochprofil. I är merparten av skogsbruketsmåskaligt och privatägt med de särskilda förutsättningar förskötsel, lönsamhet m.m. detta innebär jämfört medbolagsskogsbruk. Vedens olika egenskaper betyder att detsydsvenska virket är lämpligt för andra ändamål ochslutprodukter än det nordsvenska virket.Den sydsvenska skogen skiljer sig i biologiskt avseendefrån skogen i norr, bl.a. när det gäller produktionsförmågaoch artrikedom. Skillnaderna har betydelse inte minst förmöjligheten att samordna produktions- och miljöändamål.Flera starka skäl talar således för att en lokalisering av högreskogsutbildning och skogsforskning bör ske i södra är en resurs och . Men framtidenkräver utveckling, som i sin tur kräver utbildning ochforskning. På skogsområdet kommer det att krävas ökadeekologiska kunskaper, starkare miljöinriktning och en högregrad av förädling.Ökad miljömedvetenhet och ett växande intresse förekologiskt hållbara produkter kommer att medföra en störreefterfrågan på förädlade träprodukter. Det bör ocksåmedverka till att återinföra ett större intresse för trä ibyggandet. Den mycket begränsade utbildningen specifiktom trä i dagens högskoleutbildning torde medverka till attbyggandet i trä alltmer ersatts av andra material. Vårt landborde, med våra skogsresurser, vara ledande iträbyggnadsteknik och användning av trä i byggande. Denobligataoriska utbildningen av trä bör utvidgas i den högreskogliga utbildningen.I dagens debatt om svensk skog och svensk skogs- ochträindustri diskuteras mycket bristen på koppling mellankunskap om skogsskötsel och om optimal användning avskogsråvaran. Det finns grundad anledning att anta attråvaran trä inte kommer till användning i den utsträckningsom den förtjänar och att den inte får den ekonomisktoptimala användningen, allt detta på grund av otillräckligforskning och utbildning.Den högre skogliga utbildning och den skogsforskningsom vi menar måste lokaliseras till , börbedrivas i den miljö forskningen avser. Det är inteacceptabelt att forskning om sydsvensk skog enbart sker pådistans. En skoglig fakultet bör knytas till någon avhögskolorna i skogrika Småland.För att garantera hög kompetens hos dem som arbetar iskogen och inom förädlingsindustrin krävs att det kan ske enrekrytering till den högre utbildningen inom regionen och attnäringen i regionen kan rekrytera arbetskraft därifrån.Möjlighet till vidareutbildning och till utbildning av ickeskogsbruksaktiva skogsägare måste också erbjudas. Det är avstörsta vikt att sådan utbildning, som blir allt angelägnare,kan tillhandahållas inom den egna regionen.Kalmar län och tillhör de skogrikare länenoch har långa traditioner av träbearbetning i olika former(från slöjdalster, sågverk, husfabriker m.m. till världens mestmiljövänliga massafabrik). Såväl län somKronobergs län har också högskolor som bl.a. utbildaringenjörer, tekniker och ekonomer. Dessutom finns också enerkänt kvalificerad miljöutbildning. I ovan nämndastudiesociala miljö passar även skoglig utbildning ochforskning in.En massiv, samordnad utvecklingsinsats bör sättas in i helakedjan från skogsskötsel till marknadsföring och hanteringav träprodukter. Användning av träfiberbaserade varor ikonkurrens med andra material är också en viktig aspekt attbeakta i en allt hårdare internationell konkurrens. Det ärviktigt att trä och träfiberbaserade produkter utvecklas ochmarknadsförs effektivt. Därför bör nuvarande brist på högreskoglig utbildning och forskning i snaraståtgärdas. En integrering av skogsvetenskaplig och tekniskutbildning och forskning bör där komma till stånd. Förskogens, näringens, regionens och landets utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av skoglig utbildning ochforskning i .