mot · GI02A820 · 1995-01-25 00:00:00 — Varje demokratiskt samhälle måste se det som enhuvuduppgift att undanröja de fördomar och traditionellaföreställningar som försvårar och förhindrar jämställdhetmellan könen. Det är en prioriterad uppgift förkristdemokraterna att utifrån den människosyn som viföreträder målmedvetet, opinionsmässigt och konkret arbetaför jämställdhet.Den kristdemokratiska ideologin utgår från den kristnamänniskosynen och betonar alla människors lika värde.Varken kvinnan eller mannen skall diskrimineras på grundav sitt kön. De har lika värde och status.Jämställdhet handlar om rättvisa, om procenttal, om''varannan damernas''. Men jämställdhet måste dessutom taitu med de nedvärderande attityderna, den nonchalans somkvinnor ofta möter på arbetsplatser, i politiken, iföreningssammanhang och i familjeliv. Det fordras enregelrätt indoktrinering om varje individs okränkbara värdeoch rätt till integritet, helt oberoende av kön. Trovärdighetenkräver att det politiska arbetet med kraft inriktas på att skapareell jämställdhet.För att uppnå ett jämställt samhälle måste ettjämställdhetsperspektiv läggas på alla politikområden. Detinnebär att förslag och beslut måste analyseras för attklarlägga möjliga konsekvenser för kvinnor respektive män.Det gäller särskilt inom utbildnings-, arbetsmarknads-,närings- och socialpolitiken samt inom den ekonomiskapolitiken.FamiljenSverige hör till de västerländska demokratier som nåttlängst i jämställdhetsarbetet. Ändå finns det förhållandenoch tänkesätt som motverkar jämställdhet mellan könen.Kvinnan förutsätts ofta ta huvudansvaret för arbetet medhem och barn. Detta har medfört att många kvinnor blivitdubbelarbetande.Historiskt sett har det varit kvinnorna somutfört de flesta arbetsuppgifterna i hemmet som obetaltarbete. Samhället har inte värderat detta arbete exempelvisnär det gäller pensionspoäng och sjukförsäkringsförmåner.Männen har i betydligt större omfattning arbetat utanförhemmet med åtföljande socialförsäkringsförmåner. Arbete ihem och familj skall värderas lika som arbete utanförhemmet. arbetar de flesta kvinnor utanför hemmet menutför ändå det mesta av hemarbetet. För att få ett jämställthemmaliv krävs att arbetet med hem och familj synliggörsoch att mannen och kvinnan delar på ansvaret.Ett sätt att värdera hemarbetet skulle kunna vara att gehushållen en reell möjlighet att köpa hushållstjänster avungdomar genom att en särskildungdomsskattsedel införs. En kristdemokratisk syn på dettaområde utvecklas i en särskild motion.Det är en stor framgång för kvinnorna att det nyapensionssystemet möjliggör för makar att delapensionspoäng. Detta tydliggör att mannen och kvinnan harett gemensamt ansvar för hem och familj. Att vård av barnblir pensionsgrundande förbättrar också kvinnornassituation.En av anledningarna till att det oftast är kvinnan somstannar hemma för att vårda barn finner man i segregeringenpå arbetsmarknaden och i det faktum att kvinnor har lägrelöner än männen. Att arbeta för lika lön för likvärdigt arbeteär ur flera aspekter absolut nödvändigt för möjligheten attuppnå en ökad jämställdhet.Många pappor som vill vara föräldralediga möter ennegativ attityd från arbetskamrater och arbetsgivare. För attfamiljen skall få riktig valfrihet fordras att valet kan görasutan påverkan av fördomar och negativa konsekvenser. Änidag är det få pappor som tar vara på möjligheten att varahemma med sina barn.För att kvinnor och män skall ges samma möjlighet attvälja mellan eller kombinera hemarbete, förvärvsarbete ellerstudier är det nödvändigt med en väl fungerandebarnomsorg. Familjen skall själv kunna väljabarnomsorgsform. Barnomsorg omfattar såväl föräldrarnasomsorg i det egna hemmet som daghem, fritidshem,familjedaghem, föräldrakooperativ som andra alternativaformer. Barnomsorg kan ske i eller enskild regi.För att skapa valfrihet och rättvisa fordras ett varierat utbudav olika barnomsorgsformer vilka tar hänsyn till barnens ochföräldrarnas behov och önskemål.Målsättningen måste vara att kvinnans val, oavsett om honväljer förvärvsarbete, hemarbete eller en kombination avdessa, är ett i verklig mening fritt val, och inte ett val dikteratav politiker och arbetsgivare eller av villkoren i olikatrygghetssystem.Familjen och hemmet har en viktig roll för det fortsattajämställdhetsarbetet. Redan i hemmet formas barnetsinställning till mans- och kvinnorollerna. Vuxna har ansvaretför vilka traditioner som förs vidare.Barnet har rätt till båda sina föräldrar och behöverstimulans från dem båda. Därför är stabila familjerelationerden bästa förutsättningen för en god uppväxtmiljö.Samhället skall ge aktivt stöd till familjebildning ochäktenskap. Opinionsbildningen bör bygga på att det är viktigtatt båda föräldrarna är delaktiga i arbete och fostran ihemmet så att en jämlik och stabil samlevnad uppnås. Ett sättatt stärka föräldrarollen är att erbjuda alla nyblivna föräldrarutbildning.Den öppna familjen har en oersättlig roll som föredömeför ett jämställt liv. I dagens samhälle kan sammansättningenav vad som utgör en familj variera. Det kan vara såväl dentraditionella kärnfamiljen som generationsboende, kollektiveller ensamförälder med barn. Den öppna familjen är entrygg gemenskap som ger goda förutsättningar för en brastart i livet.Ensamföräldrarnas situation behöver uppmärksammas.Hon/han blir lätt isolerad, har sämre möjlighet tillvidareutbildning och till arbete på obekväm arbetstid.Dessutom begränsas möjligheten till politiskt, fackligt ochideellt engagemang.För den förälder som inte är vårdnadshavare är det oftasvårt att utöva ett aktivt föräldraskap. Den förälder somsjälvmant släpper kontakten med barnet eller hindras från attha kontakt, blir ''osynlig'' för både barnet och samhället.På alla nivåer måste förslag till åtgärder arbetas fram föratt komma till rätta med den orättvisa behandling som bådebarnet och föräldrarna, oftast pappan, blir utsatta för när intekontakten med den andra föräldern fungerar. Barnet behöversin pappa som en manlig förebild. Det är viktigt att bådepojkar och flickor får en vuxen man att identifiera sig med.ArbetsmarknadÖkningen av andelen kvinnor på arbetsmarknaden harvarit den största förändringen i arbetskraftsutbudet under desenaste decennierna. är andelenförvärvsarbetande kvinnor i stort sett lika stor som andelenmän. Denna utveckling har inte bara inneburit en stärktställning för kvinnor på arbetsmarknaden utan också lett tillatt kvinnors ekonomiska oberoende har ökat.Kvinnor och män har goda möjligheter att kombineraförvärvsarbete med ett praktiskt ansvar för hem och barn.Detta visar inte minst det faktum att har ett avVästeuropas högsta födelsetal.När kvinnor kommit in på arbetsmarknaden har de i storutsträckning burit med sig sådana arbetsuppgifter som deförut utförde i hemmen. Till största delen har dessa uppgifterlegat inom den offentliga sektorns ram. Kvinnor finns i högregrad än män i rutinartade arbetsuppgifter och avancerar imindre utsträckning. Kvinnor och män som kollektivbefinner sig således ofta inom olika sektorer påarbetsmarknaden. När de finns inom samma sektor har män,generellt sett, högre positioner än kvinnor även om de harsamma utbildning.Detta medför att kvinnors och mäns villkor i arbetslivet iflera avseenden är olika. Kvinnor har till exempel generelltsett lägre löner än män eftersom de oftare arbetar ilåglöneyrken. Det finns också osakligt motiveradelöneskillnader mellan kvinnor och män i storleksordningenen till . Därför måste kravet på lika lön förlikvärdigt arbete föras fram med all kraft. Att skapa gehörför könsneutral arbetsvärdering är ett steg på vägen.Jämställdhetslagen har förstärkts på förslag av den förraregeringen. Det är inte längre möjligt att genom avtalinskränka lagens verkningsområde. Varje arbetstagare ärskyldig att vidta aktiva åtgärder och att upprättajämställdhetsplaner. Detta innebär att JämO:s positionförbättrats genom att hon nu har tillsynsansvar för helaarbetsmarknaden.Om arbetsmarknadens parter trots detta inte klarar av attnå målet om lika lön för likvärdigt arbete kan ytterligarelagstiftning bli nödvändig.Främst inom den offentliga sektorn arbetar kvinnor ofta ilägre betalda yrken. Det är angeläget att ansträngningar görsav arbetsmarknadens parter för att komma till rätta meddetta.Arbetsgivarna bör uppmuntra försök med flexibel arbetstidför de anställda, dvs att arbetstagaren själv tillsammans medarbetslaget kan välja hur arbetstiden skall förläggas. Ävenarbetets innehåll bör organiseras så att möjlighet ges tillfrivillig arbetsdelning och/eller att tjänstledighet underlättas.Både män och kvinnor upplever det svårt att vara tjänstledigaför vård av barn eller för utbildning beroende på det sättderas arbete är utformat.Vid anställningsintervjuer bör, så långt som möjligt, bådeen man och en kvinna finnas med för att avgöra den sökandeslämplighet. På detta sätt kan bl.a. fördomar motarbetas ochnya mönster för rekryteringsarbetet växa fram.En stor del av de småföretag som startas i glesbygden idaghar kvinnor som initiativtagare och ägare. Dessa kan idaguppleva att det är svårt att få inflytande och få del avsamhällets resurser på samma sätt som männen.Kvinnors företagande finns oftast inom tjänstesektorn därrealsäkerheter saknas. Många nya företagare har problemmed startkapital. Tillgängliga finansieringsformer tar inte itillräcklig utsträckning hänsyn till kvinnligt nystartande.Dessa mycket små företag skall självfallet inte nekasnyföretagarstöd från samhället. Statens stöd till start avsmåföretagande måste därför utvecklas.InflytandeArbetet med att öka kvinnors inflytande i beslutsfattandeförsamlingar måste stärkas. Målet om en jämnkönsfördelning i statliga styrelser och kommittéerskall ligga fast.En jämn könsfördelning på olika nivåer i arbetslivet är enviktig demokrati- och maktfråga. För att få en balanseradsamhällsutveckling som tar hänsyn till både kvinnors ochmäns synsätt är det viktigt att båda könen finnsrepresenterade inom alla samhällsområden och på allabeslutsnivåer. En jämn könsfördelning på chefsnivå ärdessutom en resurs- och kvalitetsfråga. De arbetsplatser somtar till vara och utvecklar även kvinnors kompetens har störremöjligheter att öka sin effektivitet och lönsamhet.Kvinnors inflytande har ökat . Exempelvishar andelen kvinnor i statliga styrelser och kommittéer ökat,liksom deras andel såväl i landstings- ochkommunfullmäktigeförsamlingar som i . Trotsdessa framsteg är fortfarande bristerna betydande.Andelen kvinnor på chefspositioner är fortfarande mycketlåg. Som exempel kan nämnas att var knappt 10procent av cheferna inom den privata sektorn kvinnor.Motsvarande siffror inom den offentliga sektorn var 30procent. Dessa andelar skall ses i relation till att 36 procentav dem som då arbetade i den privata sektorn och 70 procentav dem som arbetade i den offentliga sektorn var kvinnor.Endast drygt tre procent av platserna i styrelserna för debörsnoterade företagen innehas av kvinnor. Av landetsprofessorer är kvinnor. Myndigheternasansvar både när det gäller fördelningen av kvinnor och mänpå olika uppdrag och när det gäller kvinnor och män påchefsnivå bör förtydligas.Mer kunskap måste också spridas om skillnader i kvinnorsoch mäns tillgång till ekonomiska resurser och hur denekonomiska makten är fördelad mellan kvinnor och män.Utbildning och forskningI skolan möter barn och ungdomar olika förväntningarberoende på vilket kön de tillhör. Dessa förväntningar följerdem genom hela skolsystemet. En uppmärksammadutredning visar hur talartiden i klassrummet fördelas.Läraren talar 2/3 av tiden. Av den återstående tredjedelentalar pojkarna 2/3 och flickorna 1/3. Därför är det viktigt attjämställdhetsarbetet också lyfts fram i skolan. De somarbetar inom skolan bör få utbildning för att ökamedvetenheten om vikten av att behandla flickor och pojkarrättvist. Lärare och lärarkandidater måste fåutbildning/fortbildning om skillnaden mellan pojkars ochflickors agerande i undervisningssituationen.Olika metoder bör utarbetas och projekt startas för attfrämja pojkars och flickors möjlighet att utvecklas på likavillkor. Vissa undervisningsmoment inom klassens ram börtill exempel organiseras i särskilda flick- och pojkgrupper.En översyn av läromedel bör ske ur jämställdhetssynpunkt.Skolans jämställdhetsarbete har till stor del inriktats påflickorna och lämnat pojkarna åt sidan. Detta arbete måsteomfatta både pojkar och flickor.Skolan bör vid planering av undervisning enligt den nyatimplanen söka finna ämnen och aktiviteter ingående iskolans respektive varje elevs fria val, som uppmuntrarflickorna och pojkarna att välja ''otraditionella''verksamheter.Dataprogram, dataspel etc bör utvecklas som inspirerarbåde pojkar och flickor att utnyttja datorn ochinformationstekniken för områden som traditionelltuppfattas som kvinnliga eller ''mjuka''. Datorer ochinformationsteknologi får inte enbart nyttjas för tekniska ochadministrativa problem. Både flickor och pojkar måste isamma utsträckning få stifta bekantskap med den nyainformationstekniken.Skolans jämställdhetsarbete har till stor del inriktats påflickorna och lämnat pojkarna åt sidan. Detta arbete måsteomfatta både pojkar och flickor.I skolan återfinns de manliga lärarna främst påhögstadie-, gymnasie- och universitetsnivå. Inom förskolanoch på låg- och mellanstadiet möter barnen framför alltkvinnliga lärare. Vid rekrytering av ny personal bör en jämnfördelning mellan könen eftersträvas. Även vidrekryteringen till lärarutbildningen måste en jämnkönsfördelning eftersträvas.Eleverna väljer i stor utsträckning traditionellt könsbundnaprogram och kurser till gymnasieskola, högskola ochuniversitet. Detta gäller särskilt pojkar. För att i möjligastemån undvika könssegregerade arbetsplatser är det viktigt attbarn och ungdomar tidigt får ökade kunskaper om bådemans- och kvinnodominerade arbeten. Det handlar om attskapa förutsättningar för ett verkligt fritt val. Ungdomar skallkunna välja framtid fri från fördomar om vad som anses varakvinnligt och manligt. Studie- och yrkesorientering börinriktas på att varje elev oberoende av kön får stöd att väljastudier eller yrke efter intresse och förmåga.För närvarande pågår försök med introducerandesommarkurser för pojkar och flickor. Syftet är att väckaintresse och öka kunskapen om områden vilka domineras avdet motsatta könet.Under utbildningen är det ofta det kön som är minstrepresenterat som avbryter sin utbildning på grund avomgivningens negativa attityder. Detta gäller inte minstflickor på tekniska linjer.Högskolan har en viktig uppgift i arbetet med att skapa etti verklig mening mer jämställt samhälle. De som lederundervisning, forskning och institutioner har ett ansvar attskapa en sådan miljö som ger likvärdiga villkor för bådekvinnor och män att trivas och utvecklas.Den kvinnoforskning som finns på olika universitet ochhögskolor bör tilldelas goda resurser. Det bör ske genom stödtill verksamheter med s k kvinnofora vid universitet ochhögskolor och till forskning med kvinnoinriktning inombefintliga universitets- och högskoleinstitutioner. Målet är attutöka antalet kvinnliga forskare. Därmed möjliggörs attkvinnoperspektivet uppmärksammas i forskningen och enbättre balans mellan kvinnliga och manliga synsätt somnorm för forskningen.Kvinnoforskningen måste också i högre grad tillåtaspåverka innehållet i grundutbildningen. Även i kursplaneroch kurslitteratur måste ett kvinnoperspektiv finnas.HälsaI vetenskapliga sammanhang utgör mannen norm. Trots attkvinnor och män har olika normvärden i exempelvismedicinska testsammanhang klassas ändå kvinnans värdensom onormala, eftersom mannens värden är norm. Kvinnoroch män är biologiskt sett olika och har som en följd av dettaolika hälsoproblem. Även olika roller i hemmet utgör källortill skillnader i hälsa. Kvinnorna lider oftare än män avlångvarig sjukdom som kräver behandling.Kvinnors hälsoproblem och fysiologi har i mycket mindreutsträckning än männens varit föremål för forskning. För attfrämja kunskapen om kvinnors och mäns hälsa måsteemellertid båda gälla som norm.På senare år har ohälsotalet, dvs sjukskrivningsfrekvens,arbetsskador och förtidspensioneringar, ökat bland kvinnor.I många med jämförbara länder minskar t exdödligheten i hjärt- och kärlsjukdomar medan svenskakvinnor utgör ett undantag då dödligheten i dessa sjukdomarökar.Arbetsskadorna bland kvinnorna har ökat markant påsenare år, särskilt inom tillverkningsindustri, vård ochservice. Särskilt oroande är ökningen av belastningsskadorhos unga kvinnor. Vid vård och rehabilitering av arbets- ochbelastningsskador är det viktigt att åtgärder sätts in snabbt.Så snart som möjligt skall aktiv och regelbundensjukgymnastik erbjudas. Långa sjukskrivningsperioder medfå inslag av rehabilitering gör det betydligt svårare attkomma tillbaka till arbetslivet. Det är viktigt att kontaktenmed arbetslivet och den sociala gemenskapen upprätthålls.Arbetsgivaren har ett särskilt ansvar för att arbetsplatsernautformas så att arbets- och belastningsskador minimeras.Även i detta sammanhang måste påpekas att arbetsmiljönskall utformas efter varje individs behov och förutsättningar.En förutsättning för ett framgångsrikt förebyggandehälsovårdsarbete är att det finns kunskap om de närasambanden mellan livsstil och ohälsa samt att människormedvetandegörs om helheten. Forskning som beaktarskillnaderna i biologi, aktiviteter under arbete och fritid,livsstil och andra aspekter av den sociala miljön börstimuleras.Sveriges största sociala och medicinska problem äralkoholens skadeverkningar. Det manliga alkoholmissbruketär i hög grad präglat av att dricka i sällskap med andra, ävenom dolt missbruk förekommer. Kvinnors alkoholmissbruk ärvanligtvis mer ensamt och äger oftast rum inom hemmetsväggar. Av fysiologiska skäl tål kvinnan alkohol sämre änmannen.Inom missbrukarvården skall både mäns och kvinnorsbehov mötas. Missbrukande kvinnor skall erbjudasbehandlingshem enbart för kvinnor medan behandlingenskall vara inriktad på hela familjen. Det är särskilt viktigt attbarn till missbrukande föräldrar inte glöms bort isammanhanget.Övergrepp mot kvinnorVåld mot kvinnor kan i vissa fall vara ett uttryck förbristande jämlikhet och för den obalans som råder imaktförhållandet mellan män och kvinnor. Termen''sexualiserat våld'' kan användas som samlingsbegrepp förolika former av övergrepp mot kvinnor. I begreppet ryms ettflertal handlingar som begås mot kvinnor just i derasegenskap av kvinnor. Det handlar om kvinnospecifikaövergrepp och kränkningar med starka kopplingar tillföreställningar om kvinnans roll som underordnad mannens.Dessa övergrepp behöver inte nödvändigtvis innehålla våldeller begränsas enbart till handlingar som är att betrakta somsexualbrott. Ofredande kan vara ett exempel på sådanaövergrepp.Frågor som rör våld mot kvinnor har ett samband medfrågor om jämställdhet mellan kvinnor och män, ommaktfördelningen mellan könen och om mäns syn påkvinnor. Även andra företeelser i samhället, somprostitution, pornografi, incest och sexuella trakasserier, hörsamman med våldet mot kvinnor.Den kvinnosyn som kommer till uttryck genom detta kaninte förenas med att kvinnor och män skall ha sammarättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla livetsområden.Våldet mot kvinnor har ökat kraftigt . Manbör dock beakta att en del av den statistiskt registreradeökningen kan bero på att fler kvinnor nu anmäler de brott deblir utsatta för. Till detta måste dock läggas att en mycketstor del av våldet förmodligen aldrig anmäls.Kvinnomisshandelns orsaker, symtom och möjligabehandling skall ingå i den reguljära utbildningen igrundskola, gymnasieutbildning samt i utbildningar till olikavårdyrken. och hälso- och sjukvårdenspersonal bör ha gemensam fortbildning omkvinnomisshandelns och barnmisshandelns orsaker ochkonsekvenser samt hur de kan förebyggas.Kvinnojourer, dit den misshandlade kan vända sig i en akutsituation, är viktiga för de misshandlade kvinnorna och börfå stöd. Kvinnor som utsatts för misshandel eller våldtäktskall få tillgång till juridiskt biträde under helaförundersökningen och rättegången.Prostitution är en gammal företeelse som har betydandeskadeverkningar främst för de kvinnor som prostituerar sigmen också för deras kunder. Prostitutionen slår mot deprostituerade kvinnornas fysiska och psykiska hälsa på olikasätt. Prostitution gör det också möjligt att finansiera ochunderhålla olika former av drogmissbruk.De prostituerade kvinnorna utsätts för eget och/elleromvärldens förakt vilket tär på självkänslan. De löper storrisk att bli smittade av könssjukdomar, HIV och infektioner.De utsätts också oftare än andra kvinnor för misshandel.Frågan om kriminalisering av prostitution har längediskuterats. I praktiken var det straffbart attvara prostituerad. Det står utom allt tvivel att motivfinns att kriminalisera prostitution.Våldspornografi och grova våldsskildringar är förbjudnaenligt tryckfrihetslagen. Orsaken är främst att sådanaskildringar kan komma att stimulera någon att begå dehandlingar som skildras. Ett aktivt bekämpande avvåldspornografi utgör ett bidrag till bekämpandeav sexualbrott som ligger bakom produktionen och som detkan vara svårt att på annat sätt komma åt. Reklam som ärkränkande för kvinnor bör motverkas genom lagstiftning.Studenter och doktorander bör i lag skyddas mot sexuellatrakasserier. syn i denna fråga utvecklasi en annan motion. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett aktivt opinionsbildandearbete bör bedrivas som betonar mannens och kvinnansgemensamma ansvar för hem och familj,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbete i hem och familj skallvärderas lika som arbete utanför hemmet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att familjer skall ges möjlighet attköpa hushållstjänster genom införandet av enungdomsskattsedel för ungdomar ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att kunna väljaen väl fungerande barnomsorg,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kvinnor och män skall hasamma möjligheter till ekonomiskt oberoende,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lika lön för likvärdigt arbete,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att statens stöd till start avsmåföretagande måste utvecklas,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetet med att öka kvinnorsinflytande i beslutsfattande församlingar måste stärkas ochatt målet om en jämn könsfördelning i statligastyrelser och kommittéer skall ligga fast,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att myndigheternas ansvar bådenär det gäller fördelningen av kvinnor och män på olikauppdrag och när det gäller kvinnor och män på chefsnivå börförtydligas,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att mer kunskap måste spridas omskillnader i kvinnors och mäns tillgång till ekonomiskaresurser och hur den ekonomiska makten är fördelad mellankvinnor och män,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lärare och lärarkandidatermåste få fortbildning/ utbildning om skillnaden mellanpojkars och flickors agerande iundervisningssituationen,412. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att olika metoder bör utarbetasoch projekt startas för att främja pojkars och flickorsmöjlighet att utvecklas på lika villkor,413. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att både flickor och pojkar isamma utsträckning skall få stifta bekantskap med den nyainformationstekniken,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en jämn könsfördelning böreftersträvas vid rekryteringen till lärarutbildningen,415.