mot · GI02K211 · 1995-01-25 00:00:00 — Motionen tar sikte på åtgärder som kan stärka demokratini . Det gäller både den kommunala demokratin ochfolkstyret på nationell nivå.Bakgrunden är de nya organisationsformer som prövats utei kommuner och landsting och de iakttagelser som gjorts omförsvagat förtroendemannainflytande.På den statliga nivån har också nya organisationsformerintroducerats i både affärsverk och iförvaltningsmyndigheter. Hur har detta påverkatmyndigheternas ansvar inför regeringen, insynsamt regeringens demokratiska styrning avstatsförvaltningen?Fr.o.m. 1995 är medlem i EU. Det är då angelägetatt åstadkomma en nationell identitet i svenskt samhällslivsom grund för EU-samarbetet. Detta är en viktigdemokratifråga. Det får inte bli ett elitistiskt upplägg med fåinvolerade och resande mellan och Bryssel.Riksdagen, partiväsendet och offentlig insyn är viktigademokratiska instrument när EU-samarbetet formas på dennationella nivån.Människosynen i politiken har också en demokratiskdimension. Människovärdet har -- enligt vår mening -- fåttstå tillbaka för ekonomi och marknad. Politiken har snarastminskat utrymmet för humanismen och ökat ekonominsverkningsområde både i språkbruk och i beslut. Det blir ettgap mellan ord och politisk handling.Att återerövra demokratinDemokratin behöver med vissa tidsintervaller ständigtåtererövras för att behålla sin medborgerliga förankring ochvitalitet. Denna iakttagelse har gjorts av flera insiktsfullasamhällsdebattörer. Frågan är om inte senare årsutveckling -- och inträdet i EU -- innehåller så storaförändringar att de motiverar en översyn av demokratin iSverige? Vi anser att läget är sådant att det motiverar stärktademokratiska ''miljöer'', institutioner och ideal. Endemokratiutredning behöver därför tillsättas.I flera kommuner och landsting har något av ett''systemskifte'' ägt rum. Detta har påverkat medborgarna ibegränsad insyn och rättssäkerhet, de förtroendevalda har iflera fall passificerats. Därtill kommer åsidosättande avyttrandefriheten som drabbat offentligt anställda ochjournalister. Medborgarnas insyn har minskat i det politiskaarbetet.Samtidigt har partierna bekymmer i att väcka intresse förhelhet och medborgarkontakt. Folkrörelserna brottas medsina problem. Ytligt TV-utbud kan ha inskränkt påtidningsläsningen. Klassiska föredragsserier omgemensamma samhällsproblem förekommer knappast. Dehär tendenserna finns och verkar förstärkas.Vad får denna utveckling för konsekvenser fördemokratin? Några få beslutsfattare kan visserligen byggasamhället för medborgarna, i stället för genom medborgarna.Fåtalet kan servera utbud som avlyssnas på en TV-skärm. Vifår passiva åskådare i stället för aktivt deltagande isamhällsbyggandet.I sin bok om ''Demokratins problem'' beskrev HerbertTingsten den goda demokratin. ''Deltagandet istatsstyrelsen, om också blott genom angivandet av en röstvart fjärde år, skall bli en stimulans för medborgarna. Derastankar skall inriktas på stora, gemensamma och principellaproblem. Den enskildes liv och personlighet skall bli rikareoch lyckligare i en mera andlig mening, genom frigörelsefrån det privata, småskurna och egoistiska. ''Det finns anledning att påminna om demokratins ideal ochdess koppling till aktiva medborgare, kunskap och debatt.Men också erinra om demokratin som styrelseform.Professor lyfte fram denna aspekt när han talade vidriksmötets öppnande . ''Jag delar den danskestatsvetarens uppfattning att förstahandsmålet i endemokrati är att förhandla, diskutera och debattera för att påså sätt nå fram till en gemensam lösning. Dialog ochkompromisser verkar samlande....''Det tar generationer att bygga upp en demokratisk ochpolitisk kultur. har i sina vetenskapligaarbeten visat att utvecklade demokratiska kulturer också gerekonomiska fördelar.De tendenser vi nu ser till försvagade demokratiskaförutsättningar i behöver ringas in och analyseras.De polariserade frågeställningarna är bl.a. följande: Köpa-sälj-styre i kommunerna eller lokalt deltagande med tydligdemokratisk förtroendemannastyrning? Mer av ekonomisktspråk och styrning, eller vidgat ansvar för humanism och detlika människovärdet? Medborgarna som åskådare ellerdelaktiga i demokratin? Elitism eller ett brett deltagande isamarbetet och EU?Den kommunala demokratinDe svenska kommunerna har en mer än 100-årig historia.I ett internationellt perspektiv har kommunerna en mycketstark självständighet också i förhållande till staten. De ärbåde förvaltare och fördelare i välfärdssamhället. Närhetentill medborgarna har bidragit till att skapa en lokal identiteti befolkningen. De kommunalt förtroendevalda har lokalvälfärdsmakt. Den är inom nära räckhåll för medborgarnasinsyn och inflytande.Under 1970-talet gjordes en stor utvärdering av de olikakommunsammanslagningarna efter kriget. Då reduceradeskraftigt både antalet kommuner och antalet förtroendevalda.Samtidigt fick kommunerna bättre ekonomiska resurser föratt hantera utbyggnaden av skola, vård, omsorger m.m.Utvärderingen visade att kommunsammanslagningarna ihuvudsak varit positiva, men att den tidigare ''nära''demokratin hade försvagats. Detta ledde till att kommunalademokratiutredningar tillsattes. Det fanns också en rätt såbred politisk vilja, att genom decentralisering från stat tillkommun och genom decentralisering inom kommunerna,stärka den kommunala demokratin.Under 1980-talet, främst slutet av , kom en ökadekonomisk press gentemot kommunerna. Det fokuseradeutvecklingen mot ekonomistyrning i kommuner ochlandsting. Nya ekonomiska styrsystem infördes för attåstadkomma kostnadsbesparingar i den befintligaverksamheten.Kännetecknande för denna ekonomistyrning blev också attekonomiska termer infördes. Detta ekonomispråk kom att fåstor utbredning, inte bara i förvaltningen, utan också i deförtroendevaldas dialog med väljarna. Det fick till följd attmänniskor inte kände sig hemma i språkbruket. Ty demänskliga frågorna om rättvisa och trygghet kan inteuttryckas i ekonomins språk. Konsult- och ekonomispråketsaknar egen förmåga till mänsklig dialog.Ett annat nytt inslag blev strävandena att liknakommunerna vid företag eller affärsverk. Kommunernaansågs vara monopol som måste brytas upp.Medborgarbegreppet borde ersättas med kundbegreppet.I flera kommuner och landsting har förutsättningarna förde förtroendevaldas styrning därmed radikalt förändrats.Detta genom de s.k. köpa-säljsystemen. De förtroendevaldadelades upp i köpande och säljande politiker. Motivet var atten och samma organisation inte kunde vara både''producent'' och ''konsument''.Därtill kom förändringar genom att verksamhetbolagiserades, privatiserades eller lades ut på s.k.entreprenad. Medborgarnas insyn minskades genom attyttrandefriheten inskränktes. De förtroendvalda släppte makttill tjänstemän både i bolag och förvaltningar. Beslutskrafteni kommuner och landsting blev snarare svagare än starkare!Förnyad demokratisk utvärderingSammanfattningsvis behöver för- och nackdelar med desenaste 5--10 årens kommunala utveckling analyseras --främst i syfte att stärka den kommunala demokratin. Denstatliga styrningen behöver också analyseras.Liksom kommundelningsreformerna efter krigetmotiverade kommundemokratisk utredning , kan de senaste årens stora förändringar i den samladekommunala organisationen också motivera en breddemokratisk utvärdering. arbeteengagerades flera statsvetenskapliga institutioner. Även nuskulle en sådan fördjupad utvärdering behövas.Riksdagen beställde en översyn av detkommunala förändringsarbetet. Detta med anledning avregeringens lokaldemokratiproposition. Detta uppdrag börvidgas och ges en demokratisk utgångspunkt.Demokratin och statliga affärsverk och myndigheterDet finns också anledning att utvärdera demokratifrågornapå den nationella nivån. Förvaltningsmyndigheter ochaffärsverk är ansvariga inför regeringen och regeringen äransvarig inför . Så är den grundlagsfästaansvarsfördelningen.Under senare år har förvaltningsmyndigheter ochaffärsverk -- i likhet med de lokala och regionala nivåerna --också introducerat nya organisationer och styrformer.Entreprenadverksamheten har t.ex. stor omfattning iVägverket. Posten har rationaliserat bort postkontor medeffektivitetsmåttet som främsta drivkraft. Det har bl.a. lett tillatt tidningar inte delas ut i glesbygden.Hur har de här styrformerna påverkat den demokratiskastyrningen? Och de demokratiska målen om likvärdig basalservice över hela landet i kommunikationer, vägar, post ochteleservice? Har inte människor i glesbygd längre rätt att fåsin tidning ? Ekonomistyrning ellermänniskosyn -- vad avgör?Riksdagens roll påverkas också vid t.ex. bolagiseringar.Insynen minskar och ansvarsutkrävandet gentemotregeringen likaså. och förvaltningsmyndigheterär demokratiska institutioner och fullgör sina uppgifter underregering och riksdag. Det är då angeläget att styr- ochorganisationsformerna är demokratiskt effektiva i denmeningen att regeringen har både insyn och styrkraft. Annarsminskar befolkningens förtroende för verksamheten. Redannu kan man se en ökad misstro från allmänheten när detgäller möjligheten att uppnå rättvisa regionalaförutsättningar i statlig basal service.Den av oss föreslagna demokratiutredningen bör därförpröva och värdera olika statliga styrformer av myndigheteroch affärsverk. De demokratiska faktorerna måste dåuppvärderas och ges större respekt. Det går att kombineraeffektivitet och demokrati i affärsverksformen.Bolagiseringsformen tillgodoser inte automatiskt dendemokratiska faktorn. Offentlighetsprincipen ochyttrandefriheten påverkas också av valet av styrelseform.Den dåvarande kommunikationsministerns upphandling avArlandabanan visade hur insynen och offentlighetsprincipensattes ur spel i en allmän fråga av stor vikt för Stockholms-regionen.Demokratin och EUSverige är nu medlem av EU. En viktig fråga är hur manåstadkommer en nationell identitet, som grund för EU-samarbetet.Det är väl sannolikt att säger nej till ett federaltEU och . I stället bör ställningstagandet bli attkombinera EU-medlemskapet med den kvarvarandesuveräniteten i vår nationalstat.Med ett sådant ställningstagande följer att brett formasvenska ståndpunkter -- i stort och smått -- inför arbetet i EU.Annars riskerar vi en elitistisk beslutsform. Några fåinitierade departementstjänstemän åker med en minister tillBryssel och ''sköter EU åt oss svenskar''.Demokratiutredningen bör belysa roll i EU-samarbetet, men också diskutera regeringens förhållande tillriksdagen. Och hur kommer offentlighetsprincipen attklaras -- med tanke på det offentliga samtalet?Människovärdet i politikenUnder har etiken dykt upp i svensk politikoch samhällsdebatt. Man kan spekulera över varför det blivitså. En förklaring som förts fram är att marknad och ekonomiträngt undan politiken. Och eftersom ekonomins språk intekan hantera mänskliga frågor om trygghet och rättvisa fickdessa värden i stället sina uttryck inom etiken.Etik i strikt mening är ett regelsystem som vägleder oss ien logisk diskussion om att skilja mellan ont och gott. Ochatt handla därefter. Etik har kommit att blandas ihop medmoral. Men moral är en handling, en måttstock på att vi följeretiken.Det är slumpens skördar som bestämmer starten av våraliv. Vi kan födas utvecklingsstörda eller begåvade, fullt friskaeller handikappade, växa upp i problemfamilj eller inormalfamilj; födas av fattiga eller rika föräldrar osv. Vi kanockså under livets gång drabbas av olyckor som gerbestående handikapp. Därmed kommer vi till världen medskilda livsförutsättningar.Etikens vägledande principer är rättvisa,självbestämmande; godhet och ledandeprincipen -- dvs. attmedverka i åtgärder från illabefinnande till välbefinnande.Det är inte förenligt med etikens grundprinciper att accepterastor orättvisa i livsförutsättningarna. Samhället har ettansvar. Det är politikens uppgift att i dialog med allmänhetenge samhällsansvaret ett innehåll -- både i omfattning ochkvalitet.Etikens centrala frågor gäller synen på människor -- dessväsen, människovärdet och de mänskliga rättigheterna.Humanismen och kristendomen har sina resp.människosyner. Men de förenas i en gemensam definition avdet lika människovärdet. Detta bygger på existensen av våraliv -- dvs. på vad vi är och inte på vad vi gör eller har.Det lika människovärdet har fått sina viktigaste uttryck ide mänskliga rättigheterna. Vi är dock inne i och i entidsanda som behöver mer av demokratiska beslut ochinsatser för att garantera det lika människovärdet.Utvecklingen i f.d. har för många av oss varitett nederlag för freden och den nationella samexistensen.Sociala och demokratiska ideal har också -- enligt våruppfattning -- fått stå tillbaka för ekonomisk chockterapi if.d. Det lika människovärdet finns inskrivet i demänskliga rättigheterna. Men det är långt mellan ord ochhandling på den europeiska arenan i dag.I har etiken fått ökat utrymme i tal ochkonferenser. har omvärldens finansiellamarknader, ekonomins värderingar och inhemskaprioriteringar knappast stått i samklang med etikensprinciper. Vi får också ett gap mellan ord och handling isvensk politik och samhälle.I förlängningen kan detta komma att tära på demokratinsförtroende och förmåga att lösa människornas viktigagemensamma problem. Våldsutvecklingen är en sådan fråga.Motsättningarna inom det framväxande mångkulturellaSverige likaså. Kritiken mot de finansiella marknadernasstyrning över enskilda länder växer, men får inget svar frånregering och riksdag. Här ingår också kritik mot oförmåganatt kombinera marknadens produktion med naturensbetingelser.Det demokratiska systemet måste orka ta till sig de storamänskliga frågorna.Demokratins innebördDet finns anledning att fördjupat diskutera demokratinsinnebörd. Vill vi ha en utveckling mot minskatförtroendemannainflytande i kommunerna? Och enutveckling där medborgarna blir allt mer av åskådare tillstyret i stat och kommun? Och en utveckling där degemensamma frågorna -- internationell säkerhet, nationellutveckling, tillämpning av ny teknik (t.ex. genteknikenstillämpning på människan) -- överlåts på ett fåtal?Demokratin är trots allt en relativt sen företeelse i vår tid.För bara ansågs demokratin som direkt farlig avdet etablerade samhället. ses den som omistlig församhällsutvecklingen. Men den är inte för alltid en givenstyrelseform.Man bör då komma ihåg att demokratin ständigtupprätthålls av aktiva medborgare. Demokratin är inte, denbyggs. Deltar inte medborgarna, bestämmer ändå ett fåtal.Ty, någon måste ju forma och besluta i gemensamma frågorför oss människor.Tage ställde en viktigdemokratifråga: Skall samhället byggas ensidigt förmedborgarna eller brett genom medborgarna. Dennafråga är lika berättigad och bör belysas av vårföreslagna demokratiutredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en utredning i syfte attstärka demokratin i vårt land.