mot · GI02T612 · 1995-01-25 00:00:00 — Svåra olyckor med havererade oljetankers har blivit alltvanligare . Konsekvenserna för miljön ochfisket har till följd av oljeutsläppen i samband med dessahaverier ofta blivit katastrofala.Den svåra tankerolyckan med oljetankern utanförShetlandsöarna sätter på nyttsäkerhetsproblemen vid oljetransporter till sjöss iblixtbelysning. Braer är en närmare gammalLiberiaregistrerad tanker. Den gick under s.k.bekvämlighetsflagg och medförde råolja i lasten.Redan har oljeutsläppet medfört omfattande skador på detmycket känsliga fågellivet på en av världens störstasamlingsplatser för sjöfågel.Bara några veckor tidigare hade den spanska Atlantkustenutanför drabbats av en liknande svår oljekatastrof.Då var det jättetankern med råolja ilasten som havererade och brann.En av de mest uppmärksammade tankerolyckorna --Valdez-katastrofen vid --orsakade stora miljöskador i ett minst lika känsligt områdesom de nu drabbade . Den katastrofen leddetill ett säkerhetsmässigt omtänkande i . Äldre tankfartygska där inte längre få trafikera miljökänsliga områden ochom krävs dubbla skrov på de tankfartyg som skaanlöpa amerikanska hamnar.Världens tankerflotta blir allt äldre. Nya uppgifter urförsäkringsbolaget över fartygsolyckor visarett klart samband mellan båtars ålder och olycksrisken. Hela74 % av de fartyg som havererade 1991 var . Av50 olyckor och incidenter med tankfartyg under förra åretvar 32 inblandade fartyg byggda och tidigare. Enligt enundersökning gjord av () står fartyg som är mer än för av olyckorna, trots att dessa gamla fartyg bara utgör av tonnaget.De flesta tankfartyg har inga tankar för oljelasten.Oljan fylls på direkt i skrovet där bara en ganska tunnstålvägg skiljer oljan från haven. En metod att förhindraoljeutsläpp vid fartygshaverier är att bygga tankbåtarna meddubbla bottnar, dvs. med en inlagd tank inne i skrovet. Alltfler tankfartyg byggs med dubbla skrov. Ännu har inteden internationella sjöfartsorganisationen fattat ettliknande beslut. Flera svenska hamnar har infört rabatter påhamnavgifterna för tankfartyg med dubbla skrov.Av 50 olyckor och tillbud med tankfartyg var21 fartyg . Gamla ryska, polska ochukrainska fartyg som flaggas ut till länder som ,, och andra bekvämlighetsländer harinneburit en markant urgröpning av säkerheten. Kontrollenav fartygen är oftast undermålig. Nya tillstånd ges utangarantier för att fartygen är sjödugliga.För sjötrafiken inom det svenska sjöterritoriet gäller deinternationella sjövägsreglerna (International Regulationsfor Preventing Collisions at Sea) av medde ändringar som successivt beslutas av den internationellasjöfartsorganisationen sjötrafikförordningen (1986:300) ochsjötrafikkungörelsen (SJÖFS 1986:7) finns tillägg ochundantag från de internationella sjövägsreglerna som gällerför svenskt sjöterritorium. Särskilda regler finns även försjötrafiken i hamnar, kanaler och särskilda farleder och förmilitära fartyg och konvojer.Dessutom finns lokala föreskrifter. Dessa sjötrafikreglergäller samtliga fartyg, där inte annat anges, och innehålleringa särskilda, generella bestämmelser avseende trafikenmed tankfartyg.Enligt vattenföroreningslagen har möjlighetatt företa tvångsåtgärder mot enskilda fartyg, bl.a. avseendefartygets färdväg. Något generellt förbud mot äldretankfartyg, eller tankfartyg med enkelt skrov, att trafikerasvenskt vatten finns inte så länge fartyget svarar mot de s.k.Marpolbestämmelserna om fartygs konstruktion.De bestämmelser som rör tankfartyg och som syftar till attförhindra och bekämpa oljeutsläpp och andra föroreningarfrån fartyg bygger främst på en rad internationellaöverenskommelser och konventioner. har godkäntett antal konventioner på detta område och deltar i detsamarbete som följer av dessa.Bland internationella regler angående tankfartyg ocholjeföroreningar märks särskilt följande:1. Marpolkonventionen och Marpolprotokollet 73/78Marpolbestämmelserna har godkänts av närmaresextiotalet stater och innebär i princip förbud mot föroreningfrån fartyg. Bl.a. råder totalförbud mot utsläpp av olja ochandra skadliga ämnen i vissa särskilt ömtåliga områden somt.ex. europeiska överenskommelse omhamnstatskontrollEnligt avtalet skall de ansvariga sjöfartsmyndigheterna i 15europeiska länder kontrollera av de utländska handelsfartyg som anlöper ett landshamnar under ett år.Den senaste tidens allvarliga tankerolyckor ställer återigenfrågan om bristande sjösäkerhet i fokus. Olyckor av dettaslag i t.ex. , i , i våra känsligaskärgårdsområden, i eller kan få dramatiskakonsekvenser för miljön. Också färjetrafikens omfattning ivårt närområde motiverar en översyn av gällandesäkerhetssystem.De åtgärder som i första hand bör komma i fråga för attförbättra sjösäkerheten i våra farvatten är följande:1. Att i internationella organ arbeta för en strängareklassificering av fartygen. Nuvarande klassificering sker oftapå mycket slentrianmässiga grunder. Inte sällan består enbesiktning enbart i kontroll av dokument utan någon närmaregranskning av i vilket skick fartyget i fråga befinner sig.2. Ett större ansvar för sjösäkerhetskontrollen måste läggaspå försäkringsbolagen. I detta sammanhang bör man lyftafram försäkringsbolag som gjort särskilda insatser för attfrämja denna kontroll. Ett sådant försäkringsbolag ärSwedish Club som byggt upp ett inspektionssystem av sådankvalitet, att det borde tjäna som ett internationellt föredöme.3. Hamnstatskontrollen måste skärpas och utvidgas till attomfatta flera länder. Insatserna måste koncentreras till detäldre tonnaget och bekvämlighetsflaggade fartyg, vilka pågoda grunder kan misstänkas ha lägre ställda krav påsjösäkerheten.4. På våra inre vattenvägar, som , Vänernoch , bör redan nu ett förbud mot enkelbottnadeskrov övervägas. bör en successivövergång till dubbla bottenskrov ske också för fartyg somtrafikerar den svenska kusten, t.ex. Öresundsområdet.5. Såväl hamn- som kanalavgifter för enkelskrovsbottnadefartyg bör höjas.6. Ett större ansvar måste ställas på lastägarna/oljebolagenvad gäller sjösäkerheten. Det är av största vikt att bevaka hurredarna rekryterar fartygens besättning och i vilken måndenna besättning ges möjlighet till utbildning etc.Oljebolagen bör inbjudas till förhandlingar om hur dessaproblem lämpligen kan lösas.7. bör i internationella fora skärpa kraven påinternationella åtgärder mot bekvämlighetsflaggade fartyg.På den ovannämnda bekvämlighetsflaggade oljetankernBraer var förhållandena för besättningen mycket dåliga.Lönerna innehölls utan närmare motivering. Maten var dåligoch många frös på grund av den låga värmen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en skärpning avsäkerhetskraven för tankfartyg.