mot · GI02Fö203 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt vår uppfattning bör hela systemetför förbandsproduktion genomlysas inför nästaförsvarsbeslut.Försvarsindustriella frågorSenare skall Försvarsmakten redovisa behovet avteknologisk kompetens för att långsiktigt uppfyllasäkerhetspolitiska och operativa krav. Grunden för en politikför försvarsindustrin måste vara vad som gynnar detnationella säkerhetsintresset mest. har svenskförsvarsindustri haft en mycket stor bredd med tillverkningav i stort sett alla tänkbara system. I förhållande till vårt landsoch försvarets storlek är omfattningen självfallet än merunik.Internationella bedömningar tyder på en fortsatt kraftignedgång i försvarsindustrin. Detta gäller i stort sett alla delar,men är särskilt tydligt i mer konventionell vapenindustri menockså flygindustri. Svensk försvarsindustri står, trotsnedgången och passerade såväl som framtida kritiskaomslagspunkter till trots, mycket stark även i denna nedgång.Omstruktureringen av försvarsindustrin har förlöpt välnationellt, även om ytterligare omstruktureringsmöjligheterföreligger. måste emellertid ytterligare steg motinternationell integration tas. Här är politiska viljeyttringaroch stöd från regeringen av stor betydelse. Ävenexportreglerna bör ses över i takt med den ökadeinternationaliseringen. Svensk försvarsindustri bör hamöjlighet att gå in i samarbete och export även avseendevapensystem, som inte utvecklas för det svenska försvaretsbehov.Vid bedömning av motköp vid beställningar av utländskmateriel bör större vikt läggas vid sådana motköp, somupprätthåller av statsmakterna prioriterad kompetens i ställetför att säkra tillfälliga arbetstillfällen i Sverige.Vilken kompetens skall prioritera och i det längstabehålla vad gäller förmåga till såväl vidmakthållande somnyutveckling beror delvis på förutsättningarna för ettdjupgående samarbete med andra länders försvarsindustri.Regeringens allmänt hållna bedömningar utgör härvid ettotillfredsställande underlag för bedömningen avförsvarsindustrin och dess framtid.Lednings-, sambands-, underrättelse- och spaningssystem,d.v.s. system med stort innehåll av bl.a. elektronik, ochoptronik, bör ges hög prioritet. Att bibehållasystemsammanhållande svensk kompetens på bl.a. dessaområden kan vara viktigare än att kunna tillverka allavapenplattformar.Ökad precision och ökad grad av ledningsbarhet ökardäremot vapenverkan och systemeffekt avsevärt. Att varaledande alternativt ha en god förmåga på dessa områden ärviktigt. De civila applikationerna av datateknik ochtelekommunikationsteknik driver , till skillnad fråntidigare, teknikutvecklingen. Detta faktum måste självfalletockså tas med i beräkningen, när vi värderar den svenskaförsvarsindustrin.Försvarsspecifik forskning och utveckling blir i ljuset avdetta ännu viktigare. Andelen medel till FoU inom försvaretbör inte minska. Den förändring av styrningen avförsvarsforskningen som den borgerliga regeringengenomförde, riskerar nu att äventyras av regeringens förslagatt inte upprätta myndigheten . Enligt vår uppfattning utgör denna ettviktigt komplement till den mer konkretabeställningsforskning som myndigheterna numera styrsjälva. Regeringens besparing på detta område bör därföravvisas.Långsiktig handlingsfrihet på det försvarsindustriellaområdet är dyrbar, särskilt om man inte har helt klart för sigvilken kompetens man vill prioritera. Målsättningen, ävenom det är svårt, måste vara att satsa skattebetalarnas pengarpå försvarsindustri, som dels tillverkar sådant vi behöverockså i någorlunda närtid, dels utgör en del i en strategi förkompetensförsörjning . Att bevara ''allt'' på breddeni handlingsfrihetens namn kostar för mycket pengar ochriskerar dessutom att ske på bekostnad av operativ förmågarespektive handlingsfrihet på andra områden.VärnpliktsfråganAtt värnplikt är nödvändig för att tillgodose försvaretsbehov av personal både kvalitativt och kvantitativt är i stortoomstritt. Hur denna värnplikt skall utformas nåddesfullständig politisk enighet kring i , varsförslag i huvudsak genom beslut i december 1994resulterat i den nya lagen om totalförsvarsplikt.Utgångspunkten för förslagen är att antalet värnpliktigasom grundutbildas i fred skall styras av krigsorganisationensbehov. Andra hänsyn, t.ex. rättvise- och folkförsvarsaspekteravvisades inte, men gavs lägre prioritet i avvägningen mellanatt utbilda fler mycket och länge och att använda de resursersom den minskade värnpliktsutbildningen frigjort tillförnyelsen av försvaret.En återgång till tidigare tillämpning av den allmännavärnplikten skulle sannolikt kosta kring en miljard . Enmindre ambitiös variant där alla ges möjlighet att genomgåt.ex. en tremånaders soldatutbildning kostar 200--400miljoner kronor beroende på årsklassens storlek. Detta mednuvarande behov i krigsorganisationen, d.v.s. ca 34 000 värnpliktiga i grundutbildning . Om dessabehov skulle minska ytterligare till följd av dels en minskadorganisation, dels en större andel anställd personal, närmarsig den summan också miljarden. Till detta kommerkostnader för utrustning och repetitionsövningar. Yttersthandlar värnpliktsfrågan alltså om pengar. Varje nytt tusentalvärnpliktiga som skall ges 3 månaders soldatutbildning kostar på marginalen . Till detta kommer behov avförläggningsutrymmen om fler än 5 000/år skall utbildas.Det finns fyra huvudmotiv för att diskutera utbildning avde vapenföra som placeras i utbildningsreserven. Detförsta är för att säkra försvarets förankring i folkdjupet ochbibehålla en förståelse för försvaret och dess funktionssätthos befolkningen. Det andra är ett eventuellt behov av dessasoldater till bevakningsuppgifter. En mängd oförsvaradeskyddsobjekt inom totalförsvaret har identifierats. Det tredjeär nödvändigheten av en soldatutbildad reserv för att säkraåtertagningsförmågan och kunna snabbutbilda förbandrespektive behovet av en bredare rekryteringsgrund tillhemvärnet, som med dagens grundutbildningsvolymer harsvårigheter att fylla sina kadrar. Det fjärde och för mångaavgörande är rättviseaspekten och de konsekvenser den fårför motivationen hos de mönstrande. Åtskilliga debattörerhävdar att nuvarande system kommer att leda tillkompensationskrav som minskar den ekonomiska vinningsom förutsattes vid beslutet 1992.Vad gäller försvarets folkliga förankring är dettanaturligtvis ett giltigt argument. Problemet är bara att enallmän tillämpning av grundutbildning för alla vapenföra tarstora resurser från det som är försvarets egentliga uppgift.Vi försvarar ytterst inte med folklig förankringutan med utbildade krigsförband. Man får heller inte glömmaatt mellan av de prövade gör grundutbildning inom försvaretpå samma sätt som . Någon artskillnad i försvaretsfolkliga förankring blir alltså inte fallet, däremot engradskillnad.Behovet av skyddsstyrkor är ett faktum, men uppsättandeti mycket en kostnads- och därmed avvägningsfråga. Mednuvarande eller mindre krigsorganisation kan inteskyddsförbanden gärna prioriteras högre . Detsistnämnda argumentet -- hemvärnets behov avrekryteringsbas -- kan lösas genom frivillig grundutbildning.Sådana försök har gjorts bl.a. med lottor under sommaren1994. Rättvisefrågan och de eventuella kompensationskravsom kan komma får övervägas när de blir aktuella. Förnärvarande finns inga tecken som tyder på oöverstigligaproblem i dessa avseenden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om osäkerheten i densäkerhetspolitiska utvecklingen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försvarsindustriella frågor,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om strategisk försvarsforskning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värnpliktssystemets tillämpning iframtiden,5. att till A 1. Försvarsmakten för budgetåret1995/96 anvisar ett ramanslag på 60924034000kr,6. att till D 1. Befolkningsskydd ochRäddningstjänst för /96 anvisar ettramanslag på 947295000kr,7. att till D 2. Skyddsrum m.m. för budgetåret1995/96 anvisar ett förslagsanslag på 456509000kr,8. att beslutar inrätta ett nytt anslag, G17. Strategisk försvarsforskning, och till detta /96 anvisar ett anslag på 45000000kr.