mot · GI02Sk670 · 1995-01-25 00:00:00 — Som en direkt följd av inträde i EU avveckladesden de svenska tullarna i handeln med övrigaländer inom EU. För trädgårdsodlingen i vårt land, det villsäga för produktionen av grönsaker, frukt, bär, blommor ochövriga växter, innebär detta att det tullskydd som funnits föratt kompensera för de i vissa avseenden högre svenskaproduktionskostnaderna togs bort. För till exempel ordlingenav tomater och gurka och ett antal frilandsodlade grönsakerinnebär detta att intäktsförlusten i ett odlingsföretag kankomma att uppgå till 15--, vilket för ett normaltväxthusföretag med odling av tomat och gurka motsvararcirka . Totalt för den samlade svenskaträdgårdsodlingen innebär förlusten av tullskyddet på dettasätt mer än 200 miljoner kronor.I regeringens analyser av EU-medlemskapetskonsekvenser förväntas de svenska matpriserna sjunka medrunt i konsumentledet. För frukt och grönsakermed flera trädgårdsprodukter måste detta bygga på ensänkning av producentpriserna i storleksordningen 10--15procent med hänsyn till de relationer vi vanligtvis har mellanproducent- och konsumentpriser.En sänkning av matpriserna är en positiv konsekvens avEU-medlemskapet. Den blir emellertid negativ om denåstadkommes genom förhållanden som innebär attden svenska odlingen av grönsaker, frukt, bär med mera integes rimliga möjligheter att anpassa sitt kostnadsläge tilltullavvecklingen.Beträffande trädgårdsodlingens situation framhölls iförberedelsearbetet inför medlemskapet att ett fulltutnyttjande av EU:s strukturprogram skulle vara en rimligåtgärd för att väga upp de negativa och omedelbarakonsekvenserna för odlingen av den förlorade tullskyddet.Regeringens budgetNär regeringens budgetproposition nu lagts fram kankonstateras att i denna finns inga förslag till åtgärder som tarhänsyn till trädgårdsodlarnas situation i EU-medlemskapet.Trädgårdsföretagen blir tydliga nettoförlorare. I såvälFinland som har man ansett det angeläget attöverbrygga trädgårdsodlarnas omställnings- ochanpassningssituation genom direktkompensation avintäktsförlusten, avvecklingsstöd för växthus- ochfruktodlingsföretag, räntesaneringsåtgärder och regionalastöd. Den möjlighet för svensk export av trädgårdsproduktertill som EU-medlemskapet skulle kunna öppna för,står därmed inte heller längre tillbuds.Hotande skatterSom nettoförlorare på medlemskapet börträdgårdsnäringen, med regeringens egna ord, inte behövaåläggas skatter eller avgifter för att bidra till den svenska EU-avgiften. Desto mer förvånande är det då att erfara att så gottsom samtliga de föreslagna ''EU-skatterna'' drabbarträdgårdsodlingen.Beräkningar visar att trädgårdsnäringen totalt kommer attbelastas med ytterligare kostnader i storleksordningen 65miljoner kronor om regeringen fullföljer sina planer att ökakoldioxidbeskattningen för industrin och växthusodlingenoch lägger om uppbördssystemet för växthusodlingensenergiskatter liksom att införa en fastighetsskatt förjordbruksfastigheter. Till detta kommer kostnaderna för deni höjda miljöskatten och den höjdaarbetsgivaravgiften. Sammantaget innebär dessa två skattersamt dieselskatten en merkostnad för trädgårdsodlingen på istorleksordningen 20 miljoner kronor.Uppskjutna ställningstagandenBeträffande växthusodlingens energibeskattning har dennavarit föremål för riksdagsbehandling i flera omgångar undersenare år. I avvaktan på regeringens och prövningav i vilken omfattning skall införa och tillämpa EU:sstrukturstödsprogram och i vilken omfattningträdgårdsodlingen i övrigt kan komma ifråga för olikaanpassningsåtgärder har skatteutskottet och riksdagenuppskjutit ett slutligt ställningstagande av växthusodlingensenergibeskattning. Om inget nytt sådant beslut tas baserat påde omständigheter vi här redogjort för kommerväxthusodlingen från att beskattas för sinenergianvändning på samma sätt som industrin.Effekter av höjda skatterEn sådan ändrad beskattning skulle, med de förslag omhöjd koldioxidbeskattning som regeringen aviserat, innebäraatt växthusodlingens energiskattekostnader mer äntredubblas från . i perspektivet av ettförlorat tullskydd och andra ökade skatter blir en sådanförändrad beskattning ett dråpslag mot växthusodlingen ochodlingen av tomat, gurka, sallad, krukväxter ochsnittblommor med flera viktiga svenska växthusprodukter.För ett växthusföretag med till exempel odling av gurkaeller tomat är energikostnaden 20--avnettoomsättningen. Skattens andel av nettoomsättningen kandärvid vara ända beroende på nyttjatenergislag. Med olja som energislag blir skattekostnaden 3--av nettoomsättningen. En energikostnad av dennastorlek är dubbelt så stor som i ochHolland vars export utgör den främstamarknadskonkurrensen för svenska produkter.Energikostnadens andel av nettoomsättningENERGIKÄLLATOMATGURKAKRUKVÄXTEREOI22 %24 %16 %WRD21 %23 %16 %Stokerkol19 %22 %15 %Naturgas20 %22 %16 %ENERGIBESKATTNING RELATERAT TILLNETTOOMSÄTTNING FÖRTRÄDGÅRDSPRODUKTIONTOMATGURKAKRUKVÄXTEREOI3,0%3,4 %1,8 %WRD3,0 %3,3 %1,8 %Stokerkol5,7 %6,3 %3,4 %Naturgas1,5 %1,7 %0,9 %Förutsatt omsättning, kr/m2420400725Förutsatt bränsleförbrukning kWhnetto/m2475500485Ovanstående och i tabellerna redovisade kostnader byggerpå att växthusodlingen haft möjlighet tillskattenedsättning såväl av den allmännaenergiskatten som koldioxidskatten. Full skatt betalas försvavelinnehåll. skall denna nedsättningenligt tidigare beslut begränsas till 75 procent.Fullföljer regeringen sina avsikter beträffande finansieringenav EU-avgiften innebär detta att nedsättningen begränsas . Växthusodlingen får därvid mer än entredubbling av skatten.För ett växthusföretag med innebärdetta en kostnadsökning totalt med cirka 1 000 000 kronor.Läggs här till kostnadsökningarna för miljöskatt,arbetsgivaravgift, fastighetsskatt, ändrat uppbördssystem förenergiskatt och dieselskatt samt dessutom intäktsförlustentill följd av bortfallet av tullskyddet drabbas företaget totaltav en kostnads- och intäktsförändring på cirka 550 000kronor. Detta utgör av dagensomsättningsvärde i företaget.Resultatet av en sådan förändrad kostnads- ochintäktssituation kan bli att ett stort antal företag tvingas tillnedläggning av rörelsen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om trädgårdsnäringens situation efter EU-inträdet.