ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02L804 · 1995-01-25 00:00:00 — Grundläggande kunskaper i svenska språket är viktigaförutsättningar för en bra start i . En funktionellsvenska är ett viktigt instrument om man vill kunna ta tillvara sina rättigheter och kunna delta i samhällslivet och påarbetsmarknaden.Goda kunskaper i svenska är också en förutsättning förjämlika förhållanden mellan svenskar och invandrare.Svenska för invandrare (Sfi) har därför en nyckelroll iintegrationen av invandrarna i det svenska samhället och ärdärför av central betydelse. Fullföljd Sfi är i de flesta fallbåde ett reellt och formellt krav för tillträde till annanutbildning.Dåliga språkkunskaper har av forskare framförts som enav de viktigaste orsakerna bakom utslagningen av invandrarefrån arbetsmarknaden. Därför vill vi betona vikten av att allainvandrare oavsett ålder och kön får tillräckligasvenskkunskaper.Invandrare och flyktingar har olika utbildningsbakgrunderoch också olika studievanor. Många studievana önskar ensnabbare studietakt och efterlyser bra möjligheter tillsjälvstudier och fördjupning i svenska språket.För sedan genomfördes en försöksverksamhet avlänsbiblioteket i med utlåning av talböcker tillinvandrare.Genom en inskränkning i upphovsrättslagen, paragraf 18,har flera grupper t.ex. synskadade, rörelsehindrade, afatiker,människor med läs- och skrivsvårigheter, fått möjlighet attlåna talböcker.Genom att länsbiblioteket beviljades dispens frånbestämmelserna i upphovsrättslagen blevförsöksverksamheten möjlig att genomföra. Syftet medförsöksverksamheten var att undersöka om erfarenheterna avatt låna ut, en talbok plus bok, till invandrare och flyktingarkunde ge så bra och intressanta språkliga resultat, att det voreönskvärt att få till stånd en förändring i upphovsrättslagensbestämmelser rörande utlåningar av talböcker. Projektetsamarbetade med invandrarlärare som undervisade på olikanivåer.Invandrarnas bristande kunskaper i svenska språket ärnaturligtvis ett hinder när det gäller att tillägna sig litteraturpå svenska. Det torde närmast vara en självklarhet attmöjligheten att lyssna till en svensk uppläsning samtidigtsom man följer med i en text är till gagn för språkinlärningen.När försöksverksamheten var slutförd visadeutvärderingen en rad positiva effekter. Från lärarhållkonstaterades samfällt att användningen av talbok plus bokvarit mycket bra när det gällde elevernas möjlighet atttillägna sig språket. Utvärderingen visade också att elevernasordföråd blivit större, ordförståelsen ökat markant, uttaletförbättrats och hörförståelsen tränats mycket effektivt.Försöksverksamheten visade också att användandet avtalbok plus bok fungerat väl när det gällt att vidareutvecklaoch förbättra svenskkunskaperna efter genomgången SFI-undervisning.Försöksverksamheten har visat så positiva resultat att detfinns goda skäl att göra en ändring av upphovsrättslagen föratt göra det möjligt för invandrare och flyktingar att lånatalböcker. Med hänvisning till anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändring i upphovsrättslagen som gördet möjligt för invandrare och flyktingar att låna talböcker.
mot · GI02L805 · 1995-01-25 00:00:00 — Skydd av kommun- och landskapsvapen m.m. Kommuner, landsting, staten, militären,kommunalförbund, sammanslutningar av officiella organm.fl. har som igenkänningstecken och av tradition oftasärskilda vapenmärken -- igenkänningsmärken som återfinnspå deras bilar, brevpapper, kuvert, logotyper, standarer,flaggor, byggnader m.m.Det torde vara allmänt accepterat och godkänt samtrespekterat att dessa igenkänningsmärken tillhör dessaorganisationer och sammanslutningar. De har genom årentillhört vår svenska tradition och återgetts på bilder, porträtt,standarer. De återfinns även på museer och andrainrättningar.Det tycks råda oklarheter om rättstillämpningen samtsaknas stöd i vår lagstiftning för att säkerställa de rättainnehavarnas skydd för att deras märke inte skall användasav andra intressen. Vid användning i kommersiellt syfte avandra än ägarna av märket kan man väcka åtal ochförmodligen nå framgång i rätten. Det borde inte vara möjligtför ideella föreningar, privatpersoner eller andra att användamärkena utan ägarens skriftliga medgivande.Både i kommersiellt syfte och i ovan uppräknade syfte börlagstiftningen skärpas och införas.Här finns en gråzon som borde elimineras. Politiska partierkan med det här förfaringssättet ta till sig exempelviskommunvapnet och göra om det till en del och sedan användadet i kommunala kampanjer för partiet därkommunmedborgarna får svårt att skilja ut märket från denrättmättiga ägarens. Likadant kan förväxlingar ske ikontakter med andra myndigheter och organ, inom såväl somutom landet. Märket kan användas på ett sätt som aldrig harvarit meningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skärpt lagstiftning vid användande avvapenmärke/ igenkänningsmärke utan innehavarensskriftliga godkännande/tillstånd.
mot · GI02L901 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt 41§ köplagen svarar en säljare för rättsliga fel,nämligen ''om tredje man har äganderätt till varan eller harpanträtt eller annan liknande rätt i den (rättsligt fel)'', såvidainte avtalats att köparen skall överta varan med denbegränsning som sålunda följer av tredje mans rätt.Enligt förarbetena gäller tydligt att endast sakrättsliga felingår i denna definition av ''rättsliga fel''. Sålunda ingår intesådana fel som kommer av immaterialrätter (upphovsrätt,patenträtt, mönsterrätt, varumärkesrätt).Detta strider mot vad som i allmänhet gäller i Europa.Exempelvis gäller i (Brgerliches Gesetzbuch§ 434) i översättning:''Säljaren är förpliktad att till köparen leverera det köptaföremålet fritt från rättigheter som av tredje man kan görasgällande mot köparen. ''Detta anses vara ett utslag av vanlig köpmansrätt. ''Handwahre Hand'' är ett medeltida uttryck för rättsregeln attsäljarens ''hand'' svarar för att varan inte är ojust i berördaavseenden. ''Hand wahre Hand'' är ju även i svensk rätt eni princip gällande regel. Här finns alltså ett väsentligt kravpå rättslikhet i Europa.Med hänsyn till att köplagen avser att täcka alla tänkbaraköprättsliga förhållanden är det en märklig motsägelse attden som exempelvis köpt ett parti jeans som med orätt bärett känt varumärke inte skall ha en självklar -- i köplageninskriven -- rätt att returnera partiet. Möjligen vet säljaren --fast det kan inte bevisas -- att godset är behäftat med rättsligtfel i exempelvis varumärkeslagens mening. Det blir likvälköparen som blir sittande med det osäljbara partiet. Varförjust dylika risker skall hamna på köparen i första hand kanju inte rationellt motiveras. Det är snarare säljaren som börbära risken, helst som denne har bästa möjligheten attreklamera hos sin leverantör, som rimligen ligger närmare --eller själv är -- den som är skuld till det immaterialrättsligafelet i varan.Köplagen bör därför -- såvitt avser rättsliga fel -- bringastill överensstämmelse med den i normala rättsregelnköpmän emellan. Det torde ankomma på utskottet attutforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring i 41 § köplagen attäven rättsliga fel i immaterialrättsligt avseende skall ansesvara rättsliga fel i köplagens mening.
mot · GI02L902 · 1995-01-25 00:00:00 — Dagens trafik på sjön präglas av stora och små båtar i oftahöga hastigheter. En del är så snabba att de mäter sig medfarten i biltrafik på land. Därför krävs både godaköregenskaper men framförallt nykterhet också i sjötrafiken.Frågan om promillegränser vid sjöfylleri har övervägts . infördes en uttrycklig bestämmelse isjölagen i detta ämne. Dessa bestämmelser gällde sedan istort fram till då de nuvarandebestämmelserna om onykterhet till sjöss infördes. Någrapromillegränser har dock inte införts i lagen.Det var därför glädjande när väg- och sjöfyllerikommitténi sitt slutbetänkande (SOU 1992:131) i total enighet föreslogatt en promillegräns på vid grovt sjöfylleriskulle införas. Men när sedan regeringen skrev proposition iämnet (prop 1993/94:44) saknades förslagen påsjöfylleriområdet. Regeringen hänvisade till attBrottsförebyggande rådet först skulle utvärdera debestämmelser om sjöfylleri som infördes innanman var beredd att föreslå en promillegräns. Den linjen blevsedan också beslut.Vi hade vissa förhoppningar om att den nyajustitieministern skulle ha en positiv inställning tillpromillegränser till sjöss. I en frågedebatt i oktoberhänvisade emellertid justitieministern till BRÅ:sutvärdering, som blir klar , innan ettförslag eventuellt kan komma.Då det är angeläget att snabbt få en promilleregel även isjötrafiken borde regeringen ges i uppdrag att skyndsamtförelägga förslag i denna fråga.Enligt vår uppfattning har dock frågan diskuterats ochutretts länge och fullt tillräckligt. Någonting måste händasnarast. Det är inte säkert att vi trots att BRÅ:S utvärderingsnart är färdig får fram ett förslag under våren.Snart står vi inför en ny båtsäsong som vi vet kommerinnebära att människor skadas och dör pga sjöfylleri.Riksdagen bör därför ge regeringen till känna att man snaraståterkommer till med förslag till promillegräns vidsjöfylleri.Dessutom bör regeringen inför kommande båtsäsonguppdra till berörd myndighet att bedriva eninformationskampanj om sjöfylleriet och dess konsekvenser.Trafiksäkerhet i sjötrafiken kräver även den en aktivinformation. Därför bör också här ges ett särskilt uppdrag tillregeringen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om promillegräns vid sjöfylleri,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av eninformationskampanj om sjöfylleri inför kommandebåtsäsong.
mot · GI02L903 · 1995-01-25 00:00:00 — Åtgärder mot onykterhet till sjöss Antalet dödade i vägtrafikolyckor har sedan slutetpå sjuttiotalet sjunkit kraftigt till nuvarande 667 (1992,SCB). Antalet som drunknat under motsvarandetidsperiod har i stället ökat till 101 (1990, SCB). Detövervägande antalet fritidsbåtsolyckor med dödlig utgånghar visat sig ha samband med alkoholpåverkan. Omkringhälften av dödsolyckorna på sjön vållas av eller drabbarmänniskor som är alkoholpåverkade, enligtsjösäkerhetsrådet.Att lagstiftningen skärpts vad gäller rattonykterhet underdenna period måste ses som en viktig anledning till att antaletvägtrafikdödade har sjunkit. Allmänhetens inställning harbefästs i åsikten att alkohol och bilkörning inte hör ihop.Det är nu nödvändigt att gå vidare för att också få nedantalet dödsolyckor till sjöss genom att låta samma reglergälla vid framförandet av fartyg som vid fordon på väg. Ensådan lagskärpning skulle ha samma normerande effekt somlagen om rattonykterhet haft i trafiken, och som med allsäkerhet lett till färre trafikdödade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att låta samma regler gälla föronykterhet vid framförandet av fartyg som gäller vidframförandet av fordon på väg.
mot · GI02L904 · 1995-01-25 00:00:00 — I vårt land förekommer en omfattande verksamhet avprivatpersoner och organisationer för att insamla pengar ellervaror för till exempel humanitära religiösa och politiskaändamål. Ofta arrangeras insamlingar av stora permanentaorganisationer. Det kan gälla regelbundet återkommandeinsamlingar som har planerats långt i förväg och insamlingarav mer spontan karaktär.Insamlingsverksamhet kan bedrivas på olika sätt men envanlig form av penninginsamling är vädjanden tillallmänheten om att sätta in pengar på bank- ellerpostgirokonto. Bössinsamlingar och kollekt i kyrkor är andraofta förekommande former.Någon rättslig reglering av insamlingsverksamhetförekommer inte, utan alla medborgare har möjlighet attstarta en insamling för vilket ändamål som helst. Någonoffentlig insyn eller kontroll finns inte.Då och då förekommer uppgifter om mindre seriösainsamlingar eller rena bedrägeriförsök, vilket naturligtviskan skada den fina, ideella och humanitära verksamhet sombedrivs och där penninginsamlingar är en förutsättning.En viss kontroll av insamlingsverksamhet utövas (), som har bildats avFöreningen (),(), (), Akademikers ()och ().SFI verkar bl.a. för att insamlingar sker under betryggandekontroll och att inga oskäliga kostnader belastar insamlingarsamt att sund marknadsföring används.Från samhällets sida bör en kartläggning ske avinsamlingsverksamheten i . I samband härmed börman överväga behovet av någon form av offentlig kontrolleller tillsyn som auktoriserar penninginsamlingar och somdärmed lätt kan kontrolleras av medborgarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om offentlig kontroll avpenninginsamlingar.
mot · GI02L905 · 1995-01-25 00:00:00 — En viktig anledning till den ekonomiska kris som vi förnärvarande genomgår är det sätt på vilket fastigheter under80-talet värderats. Fastighetsvärderare har en betydelsefullroll när det gäller bankernas och övriga kreditinstitutskreditgivning. Även i andra sammanhang harfastighetsvärderares utlåtande stor betydelse för tredje man,till exempel i samband med bouppteckningar, vid dödsfalloch konkurs. Även i olika tvister och skiljeförfaranden samträttegångar har fastighetsvärderares utlåtande stor betydelse.Detta gäller också i samband med överlåtelse av fastighet ikommersiella sammanhang.Det torde vara av stort värde för ett väl fungerandekreditväsende att det i samhället finns fastighetsvärderare atttillgå som håller hög kompetens och stor integritet. Medhänsyn till vad som hände genomfördes inombranschen en sanering, och frivillig auktorisation etableradesinom (). finns cirka 150 auktoriseradefastighetsvärderare. Enligt uppgift från branschen ifrågasättsom man genom den interna auktorisationen erhåller entillräckligt kvalificerad yrkeskår. Synpunkten har framhållitsatt alltjämt föreligger behov utav en statlig auktorisation.Genom att regeringen framlagt en proposition1994/1995:14 om ny fastighetsmäklarlag, i vilken intagesbestämmelser om registrering och tillsyn av landetsfastighetsmäklare, torde det vara lämpligt att i anknytninghärtill inrätta ett särskilt avfastighetsvärderare. Den nya myndighetenFastighetsmäklarnämnden bör sköta registrering och tillsynav både fastighetsmäklare och fastighetsvärderare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att auktorisation avfastighetsvärderare bör inrättas vidFastighetsmäklarnämnden.
mot · GI02L906 · 1995-01-25 00:00:00 — års Trafiknykterhetsutredning tog i sittbetänkande SOU:1953:20 upp ett förslag om att den somvarit så påverkad att alkoholkoncentrationen i blodet var 1,5promille borde dömas för rattfylleri. Förslaget ledde inte tillnågon lagstiftning. har frågan varit uppe tillbehandling i under såväl 1960-, 1970- som 1980-talen i form av utredningar eller motioner med tillhörandeutskottsyttranden. Skälen till att lagstiftning inte kommit tillstånd har varierat.Under tiden har --91 minst 19 olyckor varitalkoholrelaterade, enligt uppgifter i senaste utredningenSOU 1992:131.Det finns inga säkra undersökningar i om antaletalkoholberusade till sjöss. I gav vissarazziaundersökningar vid handen attvar femte motorbåtsförare hade förtärt alkohol. Även om enbetydande del, , hade blodpromille under 0,5promille så är uppgiften oroande, eftersom dryckeskultureni är likartad.Antalet drunkningsolyckor från båt där alkohol figurerarär också betydande och det finns förmodligen ett stortmörkertal. Eftersom kroppens värmande skyddsmekanismrubbas vid alkoholförtäring, blir nedkylningen ävensnabbare för den som faller i vattnet om båten kantrar ellernär man faller ur båten.Under hösten har vid ett flertal tillfällen sjöfylleri påtalats,senast beträffande befälhavaren för , som hade enavsevärd mängd alkohol i blodet.En av orsakerna till att man inte velat införa en gräns försjöfylleri har påståtts vara att det är svårt att i efterhand tablodprov och att befälhavaren påstått att han tagit alkoholefter olyckan. Det kan mycket lätt avhjälpas genom att maninför en motsvarighet till vad som finns i om förbudmot s.k. eftersupning.Den senaste utredningen 1992:131 föreslog att manskulle utfärda så klara regler att huvudbudskapet skall vara:''Håll dig nykter till sjöss!'' Enligt utredningens uppfattningskulle signalen vara: ''För grovt sjöfylleri blir du dömd påsamma bevis som gäller för rattfylleristen. ''Tyvärr lämnade inte den förra regeringen förslag omstraffbarhetsgränser för sjöfylleri. Eftersom sjön enligtmångas uppfattning kräver avsevärt större uppmärksamhetbåde vad gäller sjöleder och trafikrisker vid olika former avväder, är det synnerligen angeläget att samhället skärperattityden till alkoholförtäring till sjöss. Därför börlagstiftningen vara parallell med trafiken på land. Det gällerinte minst risken för fartyg som går i linjetrafik.Dessutom innebär fartygsolyckor stora risker förmiljökatastrofer. i kostar än i dagsamhället pengar och har givit skador på den känsligamiljön. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av reglerna för sjöfylleri.
mot · GI02N201 · 1995-01-25 00:00:00 — har i ett delbetänkande (SOU1994:66) bland annat föreslagit att utgivning av kontokort iprincip bör kräva bankoktroj. Undantag skulle enligtförslaget kunna medges om behållning på insatta medel inteförenas med rätt till ränta. Flera tunga remissinstanser hargått emot förslaget.De system med s.k. kundkonton som används av bl.a. ICA,Vivo och fungerar alldeles utmärkt. Att ränta skautgå på tillgodohavanden som kunden förskottsinbetalar ärlika självklart som att ränta debiteras för de krediter somutnyttjas. Den konkurrens som bankerna utsätts för genomdenna verksamhet är sund och gagnar konsumentintresset.Argumentet att exempelvis ICA, Vivo och KF inte kangarantera insatta medel på samma sätt som bankerna ärskyldiga till ter sig närmast som ett svepskäl.Finansinspektionens krav innebär ju bland annat en högstagräns för behållning på kundkonton på f.n. . Omdenna begränsning inte anses vara tillfyllest skulle det gå attlösa ytterligare säkerheter med någon form av försäkring.Mot bakgrund av ovanstående anser jag att företag sombedriver kontokortsverksamhet enligt undantagsreglerna i3 § 1 st 2 och 3 p lagen om kreditmarknadsbolag även ifortsättningen ska få bevilja ränta på insatta medel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ränta på kundkonton.
mot · GI02N204 · 1995-01-25 00:00:00 — Vedråvaruförsörjningen till den svenska träskiveindustrin Svensk träskiveindustri har efter strukturförändringar ochägarskiften vid ett par företag stärkts väsentligt under desenaste två åren. Efterfrågan på industrins produkter ökarbåde på exportmarknaderna och på den svenska marknadentrots lågkonjunkturen inom byggsektorn.För första gången på många år genomförs ordentliga,långsiktiga investeringar vid de flesta fabrikerna. Insatsernahar medfört snabba ökningar av produktionskapaciteten.Samtidigt har kvaliteten på produkterna förbättrats. Nyatyper av skivor har utvecklats, ökadvidareförädlingskapacitet har tillskapats. Miljöförbättrandeåtgärder har vidtagits.Sammantaget har förutsättningarna för en effektiv ochframgångsrik svensk träskiveindustri väsentligt förbättrats.Spånskive- och träfiberskiveindustri är huvudsakligenförlagd till orter med få eller inga alternativa arbetsplatser. IUppsala län finns i , som efternågra år av bekymmer nu utvecklas framgångsrikt med höjdlönsamhet och fler arbetstillfällen i en bygd som drabbatshårt av företagsnedläggningar.En viktig förutsättning för en fortsatt positiv utveckling äratt industrin kan påräkna en stabil vedråvaruförsörjning äveni framtiden. För träskiveindustrins del är det angeläget har en tillräcklig och jämn tillgång till spån.Svensk spånskive- och träfiberskiveindustri utsätts i allthögre grad för konkurrens om vedråvaran från energisektorn.Genom de styrmedel som används för att ökabiobränsleandelen har även industrins vedråvaror kommit attanvändas som bränsle.Vi vill därför göra regeringen uppmärksam på dettaförhållande samt på behovet av att åtgärder vidtages sominnebär att konkurrensen om vedråvaran kan ske på likavillkor mellan tillverkningsindustrin och energisektorn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av villkorenför vedråvaruförsörjningen till den svenskaträskiveindustrin.
mot · GI02N205 · 1995-01-25 00:00:00 — och kring de stora helgerna rapporterasom nya olyckor och tillbud i samband med hantering avfyrverkeriartiklar. Det mänskliga lidandet till följd avögonskador, invaliditet och till och med dödsfall liksomdärmed förknippade kostnader för samhället för sjukvårdoch rehabilitering är stigande. Trenden tycks dessutom varaatt hanteringen av fyrverkerier inte bara ökar i kvantitet utanockså att den går ned i åldrarna och att det blir allt vanligaremed fyrverkerier med relativt stora laddningar.Ofta torde olyckorna hänga samman med felaktighantering av fyrverkeriartiklarna. Detta tyder på att det interäcker med insatser för att förbättra den tekniska kvaliteteneller laddningarnas storlek utan att det också krävsbegränsningar i hanteringen.Den omfattande användningen och koncentrationen avfyrverkerier vid t.ex. nyårshelgen medför dessutom storaolägenheter för äldre människor, ljud- och ljuskänsliga djuroch flyktingar med krigsupplevelser m.fl. Hänsynen tilldessa kräver också en omfattande översyn av hanteringen avfyrverkeriartiklar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn av hanteringenav fyrverkeriartiklar.