mot · GI02Fi34 · 1995-05-10 00:00:00 — En viktig orsak till detta negativa förlopp är trafiken.Med miljövänliga transporter avses så energisnåla ochrena transportmedel som möjligt. riksdag harbeslutat om ett tioårigt infrastrukturprogram som regeringeni stort sett följer med undantag av de budgetminskningar ochförseningar som tillkommit. menar att det går attspara pengar på budget utanatt försämra tillgängligheten till god infrastruktur ellerfortsätta skada miljön. Stomjärnvägsnätet måste fortsätta attbyggas ut i minst samma takt som beslutat, vidare bör extramedel anslås för att trygga en kraftig och stabiljärnvägsutveckling. förordar att 1.737 miljarderutöver regeringens förslag anslås till byggande av järnvägar.I och med den tekniska utvecklingen och det ökandetransportbehovet -- i perspektiv av SJ:s goda vinstsiffror desenaste åren, så måste järnvägen anses ha storaframtidsmöjligheter värda att satsa på för människors ochmiljöns skull.Det är viktigt att Länstrafikanläggningarna gör deinvesteringar som är nödvändiga för ökad säkerhet,framkomlighet och miljövänlighet. Cykelbanor är ettexempel på nödvändiga investeringar ur säkerhetssynpunktoch inte minst för miljön. Vidare skulle detta kunna stärkaregionernas egna möjligheter till att avgöra vilka satsningarsom ska ske i regionen. föreslår ytterligare 700miljoner kronor utöver regeringens förslag på LTA-anslaget.För att hålla hela vid liv är det även viktigt attnattågstrafiken på vissa olönsamma sträckor behålls. Dettaför att öka resenärernas möjligheter till att resa och för attinte påverka resbeteendet i fel riktning. Om nattågetförsvinner på sträckan --så kommerframför allt låginkomsttagare att drabbas hårt. Miljöpartietanser att det är av yttersta vikt att en poulär tur på järnvägbibehålls med hänsyn till det ovan nämnda. För att SJ skakunna fortsätta köra nattågssträckan krävs att staten vid sinupphandling av olönsam trafik kan anslå 100 miljoner merän vad regeringen föreslagit.Regeringen har i prop. 1994/95: 150 (KP:n) i enlighet med1995 års budgetproposition skurit ner bidraget till enskildavägar ansenligt. Detta är helt felaktigt. anseristället att man kan minska anslaget till byggande av andravägar. På långväga transporter bör andra transportsätt änbilen förordas, men vad gäller enskilda vägar så kanbetydelsen av att de fortsätter att hållas öppna och i gottskick, inte nog betonas. I har vi en god naturägandetradition som uttrycks genom allemansrätten. Denna skullekunna hotas genom att de enskilda väghållarna tvingas attstänga av vägarna. Man ska inte förvillas att tro att en enstakabesparing inte ger några allvarliga konsekvenser, vad gällerunderhållet kan det bli frågan om väsentligt dyrareefterinvesteringar om underhållet inte sköts. Miljöpartietförordar starkt att bidraget till enskilda vägar höjs. Vi föreslåratt det höjs med 500 miljoner i jämförelse med regeringensförslag.Det är bra att regeringen nu drar ner på anslaget tillbyggande av riksvägar. Dessa investeringar är i hög gradomotiverade i förhållande till sina mycket stora kostnader.Många av de aktuella väg- och broprojekten är närmast attbetrakta som statusprojekt. I regel är projekten ocksåmiljöfientliga genom att de skapar ytterligare miljöproblemi form av buller, avgaser och trängsel av ytterligare biltrafik.Vi föreslår att anslaget ifråga dras ner med ytterligare 4850miljoner kronor.Med anledning av neddragning av vägbyggandet bör ävenVägverket minskas. Vi föreslår en besparing på Vägverketmed 160 miljoner kronor.Totalt innebär dessa förslag en besparing påKommunikationsdepartementets område med 1972,5miljoner kronor.5.3.6 UtbildningsdepartementetI kompletteringspropositionens åttonde huvudtitel för1995 behandlas inte eller gymnasieskolan medundantag för vissa ändringsförslag vad gäller studiemedel.Då dessa inte berörs i kompletteringspropositionen så avstårvi från att här upprepa förslag och hänvisar idessa delar till den aktuella motionen 1994/95:Ub905. Vadgäller Åtgärder för att öka integration av invandrare underåttonde huvudtitlen i kompletteringspropositionen såbehandlas dessa också under tionde huvudtiteln(). förslag idessa frågor lämnas i motionstexten under tiondehuvudtiteln.I kompletteringspropositionen tas vissa yrkesutbildningarupp (vårdhögskolornas) samt vissa speciella anslag tilluniversitet och högskolor. Här finns inga försök att täcka debrister i organisation och planeringen av högre utbildning iSverige som kvarstår efter de åtgärder som föreslogs i budget1995.Regeringens förslag gällande vårdhögskoleutbildningen ärsnarast att likna vid ett sammandrag av en delårsrapport överpågående utredningar. Man hänvisar till den ännu ejavslutade utredningen av och avvaktardenna (redovisas ). I stort mynnar helaskrivningen ut i ett konstaterande att det är bra attkostnadsfördelningen mellan landsting och stat är som den är(och oberoende av vem som anordnar utbildninhgen) varpåföljer den gamla vanliga meningen att utbildningen skallforskningsanknytas och därmed få ökad kvalitet.Medel för mervärdesskatt till tekniska högskolaAB och stiftelsen anslås, vilket är välmotiverat (C43). Besparing om görsgenom minskning av medel för utvecklingsverksamhet ochinternationell samverkan med anledning av inträdei EU (C44). Denna minskning förefaller vara väl motiverad.För vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor(C45) föreslås en sänkning av anslaget med 60 000 000kronor. tillstyrker detta men accepterar inteinrättande av kvinnoprofessurer enligt regeringens tidigareförslag. Att anslaget ''Till regeringens disposition'' minskasmed förefaller vara en klok besparing(D19).Miljöpartiet stöder förslaget att studiestödet vid vissakommunala och statliga vuxenutbildningar anpassas tillstudiernas omfattning (E). Däremot kan inteacceptera förslaget till sänkning av vuxenstudiestödet(motiverat av den föreslagna sänkningen iartbetslöshetsförsäkringen från ). Förslaget omsammanläggningen av svux och svuxa måste anstå tills denpågående utredningen av frågan slutförts.För att kunna höja kvalitet och omfattning iforskarutbildning och grundforskning till en nivå sommotsvarar det framtida behovet av forskning föreslårMiljöpartiet att ett grundforskningsavdrag (GFA) om tasut av alla forskningsmedel som används för tillämpadforskning (all forskning som har annan finansiering änanslag från de statliga forskningsråden). Detta bör ge eninkomst om ca i dagsläget.Av GFA används ca 1,0 miljard som förstärkning tillforskningsråden med det speciella direktivet att en viss delskall användas för anslag till yngre forskare. 1,0 miljard gårsom fakultetsanslag till universiteten med direktiv attfullfölja övergången från utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster samt bygga ut antalet doktorandtjänstermed ca 300 tjänster.Svenskt universitetsväsende har en organisation ochstruktur som allvarligt hämmar vetenskaplig utveckling.Utan att gå in i detalj tas här upp några exempel:1. Tvärvetenskaplig forskning hindras genom de reglersom används för tilldelning av medel till institutioner ochfakulteter. Fakultetsgränserna utgör det grundläggandehindret, vars effekter förstärks av regler som missgynnarinstitutioner som stöder doktorander som disputerar vidannan institution.2. Tjänstestrukturen är, i jämförelse med andra länder,ovanligt stel i och med att såväl adjunktstjänster somlektorstjänster och professurer tillsätts som livstidstjänster.För att öka rörligheten i systemet (underlätta utbytet mellanuniversitet, mellan universitet och näringsliv samt mellansvenska och utländska universitet samt öppna universitetenoch högskolorna för yngre forskare och lärare) bör dessatjänster till stor del bytas ut mot ett flertal olika tjänster medkortare visstidsförordnande.3. Universiteten saknar goda instrument för självsanering.En tydlig brist är den svaga ledningsfunktion somrektorsämbetet har. En annan tydlig brist i systemet är attforskningsmedlen disponeras i ett internt cirkulärt systemutan nämnvärd yttre kontroll.4. Bristen på jämställdhet vid universiteten är ett stortproblem. Här finns väl dokumenterade skevheter i form avsocial snedrekrytering över alla nivåer ochunderrepresentation av ena könet (t.ex. kvinnor iprofessorsgruppen och män i gruppenhögskolesekreterare).För att komma tillrätta med ovan nämnda problem föreslårMiljöpartiet att regeringen ger i uppdrag attförhandla med universiteten i syfte att eliminera hindren förtvärvetenskapliga forskarutbildningar samt ta fram förslagsom gynnar de universitet som öppnar rörligheten itjänstestrukturen och se till att fördelningen av medlen skerutan jävsmisstankar (så att inte samma eller av varandraberoende beslutsfattare har alla beslutsinstanser i egen hand).Miljöpartiet föreslår också att i samarbetemed universitet och högskolor noga ser över och eliminerarde karriärhinder som finns t.ex. i kvinnorsforskarkarriär. (Detaljer ges i bl.a. i vår motion Ub905)Sammanfattningsvis innebär alltså förslag ettrimligt rationaliseringskrav på tillämpad forskning(industriforskning ej medräknad) som ger en förstärkning avforskningsrådens resurser med och enförstärkning av fakultetsanslag med perår. Som villkor för att universiteten skall kunna tillgodoräknasig denna förstärkning krävs att redovisar enrimlig plan för att komma tillrätta med problemen enligt deförslag som givits ovan i punkterna 1--4.5.3.7 JordbruksdepartementetI och med EU-medlemskapet kommer EU:sjordbrukspolitik att vara rådande i . hartidigare framfört synpunkter på det miljöstöd, som då utgåroch anser, att det borde vara större och ha en annan inriktningän regeringen. Lantbruket är inte långsiktigt ekologiskthållbart och det är av yttersta vikt att stimulera det lantbruk,det ekologiska, som är det och vars produkter i så hög gradefterfrågas av konsumenterna.De politiska signalerna måste vara entydiga. Det är därförviktigt att stödet till det ekologiska jordbruket är så vältilltaget att det ekologiskt hållbara också blir det ekonomisktmest lönande. Vi anser att en stödnivå på perhektar är nödvändig för att ge den stimulans som behövs föratt få ett ekologiskt långsiktigt hållbart lantbruk iSverige. Det av antagna målet att avåkerarealen skall vara ekologiskt odlad ser vi somett delmål.För att stimulera övergången till ekologiskt lantbruk villvi förstärka stödet till rådgivning och utbildning för dennaodlingsform med . Vi vill också satsaytterligare utöver regeringens förslag påinformation och marknadsföring om ekologiska produkter.Här ingår även ett förstärkt stöd på tillkontrollorganisationen kemikaliserade jordbruket anser vi inte hör framtidentill och vill därför höja miljöavgifter på konstgödsel ochbekämpningsmedel. Vi anser att miljöavgiften på kväve igödselmedel med en andel av kväve skall vara5,, att miljöavgiften på kadmium i gödselmedelskall vara per gram för Cd-innehållet över 5 gramper ton fosfor och att miljöavgiften på bekämpningsmedelskall vara per kilogram verksam substans.I och med EU-medlemskapet blir många av de frösortersom används i inte längre tillåtna. För att enfrösort skall vara godkänd för försäljning krävs att den varadokumenterad och certifierad och därmed upptagen på EU:slista över godkända fröer. Många av de traditionellt odladeköksväxtsorterna har genetiska egenskaper lämpliga för vårtnordiska klimat och odlas därför i mindre skala. EU:s kravför försäljning av fröer blir mycket kännbart för småfröfirmor med stort utbud och förhållandevis liten försäljningav varje frösort. Risken är uppenbar att många sorter kommeratt försvinna, något som också skett i andra EU-länder.Resultatet blir att den biologiska mångfalden minskar och attmånga egenskaper, gener, som kan behövas ,försvinner. För att förhindra detta vill vi anslå 4 miljonerkronor till för att garantera att degamla sorterna, i första hand köksväxter, kan sortgodkännaspå EU:s vis.5.3.8 ArbetsmarknadsdepartementetNormalarbetstiden måste sänkas redan1/7 1995. Detta ger en minskad arbetslöshet och därmedmindre kostnader för arbetslöshetsförsäkringen. Dennaminskade kostnad beräknar vi till förbudgetåret.Vi föreslår också ett s.k. ''brutet tak'' iarbetslöshetsförsäkringen. Den totala besparingen utfallermed 600 miljoner på ett kalenderår eller med 900 miljonerför budgetåret 95/96. Åtgärden innebär att taket iarbetslöshetsförsäkringen höjs från /dag till 612kr/dag.Vi kompenserar kommunsektorn för höjda egenavgiftermed drygt 5 miljarder genom sänktaarbetsgivaravgifter. Detta ger mindre arbetslöshet, och viberäknar att det leder till en mindre belastning påarbetslöshetsförsäkringen med ca förbudgetåret.Detta innebär sammantaget att anslaget A5 Bidrag tillarbetslöshetsförsäkringen m.m. minskas med 3 206 miljonerkronor.Som tidigare påpekat är det också mycket viktigt ursysselsättningssynpunkt att förkorta arbetstiden. Vi anser attdetta kan göras redan från 3/7 1995. Regeringen bör dockåterkomma med förslag om förkortad arbetstid.5.3.9 KulturdepartementetFör att klara den allvarliga situationen som Sverigebefinner sig i är det viktigt att den kultur som erhålleroffentligt stöd och som är tillgänglig för stora grupper isamhället inte drabbas av kvalitetsförsämringar. Genomkulturen kan människan få hjälp att ta fram sina bästaegenskaper. Att bli delaktiv av kulturlivets frukter och få sinfantasi, känsla och förståelse stärkt ger näring till själen.Därför anser De Gröna det extra viktigt att nu satsa påkultur. Vi anser det rimligt att börjaprospektera för ett kvinnomuseum, ett filmmuseum och ettteater- och dansmuseum.Vi anser vidare att det är viktigt att kultur som erhålleroffentligt stöd även fortsättningsvis måste kunna varatillgänglig för alla. För att biljettpriserna ska kunna hållas påen rimlig nivå och de nationella uppdragen följas, anser vi attRiksteatern, och Operan inte ska förlora i köpkraftunder perioden.Likaså är det ytterst viktigt att ,Televisionen och Utbildningsradion, som är välfungerande public service-företag och anger tonen iförhållande till det reklamfinansierade utbudet, inte skadrabbas av sparbeting. Verksamheten betalas medlicensmedel och kan ej jämföras med annan statligkonsumtion. Deras roll som kulturell motkraft i detkommersiella mediabruset kan inte nog uppskattas.Samordningsvinster inom företaget går förmodligen att göraså att kvalitén på utbudet ytterligare kan förstärkas. Vi villdock påtala vikten av att bevara en mångfald inomnyhetsbevakningen.Vad avser stöd till icke-statliga kulturlokaler så anser vi attde som regeringen tidigare föreslog förbudgetåret 95/96 ligger kvar. Vi kan inte se att detarbetsmarknadsmässiga läget förändrats på ett sådant sätt attdenna sysselsättningsinsats inte skulle vara motiverad i helasin omfattning. Att vårda och bevara kulturarv är tvärtom engod arbetsmarknadsinsats.5.3.10 NäringsdepartementetSom framhölls i vår ekonomisk-politiska motion så börstaten spara på och Investeringsfrämjandet. Medanledning av att regeringen nu vill ändra i dessa anslagåterkommer vi nu med samma besparingar som tidigare.Däremot anser vi det direkt olämpligt att spara på anslagetför Främjande av kvinnors företagande som är viktigt ur bl.a.jämställdhetssynpunkt. Vi föreslår tvärtom en ökning av detanslaget till för budgetåret.Regeringen föreslår en minskning av anslaget Bidrag tilltekniköverföring. Vi anser nu att bidraget kan avskaffas ochistället ersättas med ett anslag Bidrag till ökadenergieffektivitet och förnybara energikällor. Bidraget skautgå som investeringsbidrag till anläggningar för produktionav biobränslen, samt till långtgåendeenergieffektiviseringsåtgärder för uppvärmning avfastigheter genom t.ex. utnyttjande av solvärmeteknik. Detbör ankomma på regeringen eller den myndighet regeringenväljer att närmare utforma bidragets storlek och fördelning.Solen som energikälla för uppvärmning av t ex varmvattenstår vid tröskeln till att bli ekonomiskt lönsam. Höjdaelpriser, som en följd av elmarknadens avreglering, kommeratt ytterligare stärka solenergins konkurrenskraft.Solenergin som värmekälla för villor, flerbostadshus,mindre gruppcentraler och små fjärrvärmenät är det mestintressanta för kommersiell drift . Störreanläggningar har lägre energipriser, vilket gör solvärmenmindre attraktiv. Investeringsstödet har delats ut perkvadratmeter installerad solfångare, vilket inte är effektivt.För att stimulera en utveckling mot effektivare solfångarebör stödet istället baseras på producerad/besparad kWh.Första året bör ett sådant stöd vara per besparad kWh, föratt sedan trappas ner med . Ett sådant systemkommer också att gynna svenska producenter (och därmedsysselsättningen), då de svensk-tillverkade solfångarnagenerellt är mer effektiva -- men ofta dyrare -- än t ex deisraeliska. För detta bör avsättas.Utvecklingen på solfångarsidan går snabbt, men behöverändå stimulans. För forskning på solfångare ochsystemlösningar för desamma, anslår vi 15 miljoner årligen.Dessa medel bör handhas av Boverket.För att solvärmen ska bli brett tillgänglig fordras bättremöjligheter till säsongslagring. är endast lagring ibergrum kommersiellt intressant, andra projekt såsomlagring i lerskiffer befinner sig ännu på forskningsstadiet.Investeringsstöd om av kostnaden för säsongslagringbör ges endast till bergrumslagring, medan andra former avsäsongs-lagring bör få forskningsstöd. Investeringsstödetkan trappas ner till , 1988 och år2000 för att helt avskaffas . Totalt börinvesteringsstödet till säsongslager ligga på 30 miljoner perår (den lägre kostnaden per enhet motsvarasav ett ökat byggande). Forskningsstödet för säsongslagringbör ligga på 15 miljoner årligen.Solceller är nära nog kommersiellt intressanta i allasystem som inte är elanslutna. Däremot är systemet intemoget för att marknadsmässigt ansluta till elnätet.Forskningen på detta område bör stimuleras med 15 miljonerårligen. bedrivs sådan forskning bland annat vidMikrovågsinstitutet och vid universitet.Såväl forskningsanslag som investeringsstöd i dess olikaformer bör även framöver handhas av ,och , där och handharstödet till teknik som finns kommersiellt tillgänglig idagmedan BFRs arbete inriktar sig på främjandet av framtidateknik. Stödet till solenergi har skurits nerkraftigt, vilket inte är acceptabelt. Ett ökat stöd måstekombineras med öronmärkning av anslagen -- i debattenframförs ofta att 500 miljoner har ''pumpats in'' isolenergiprojekt, men en mycket stor del av dessa anslag hargått till projekt som inte mer än högst marginellt berörsolenergi. Det är också av stor vikt att stödet blir långsiktigt,så att tillverkare och andra kan planera sin verksamhet.Regeringen aviserar i propositionen att den har för avsiktatt dra in från Samefonden för att i efterhandbestraffa samerna som grupp för en utbetalning frånSametinget till partistöd. Detta anser vi är fel.Statens naturvårdsverk och har gemensamtfunnit en ny modell för ersättning för rovdjursrivna renar.Enligt denna modell ersätts renägaren efter det antal rovdjursom finns inom samebyns betesområde. Som exempel kannämnas att en vargkull ger en ersättning motsvarande 500renar, en järvhona med ungar 200 renar. Det här systemethar hälsats med stor tillfredsställelse av såväl renägare somnaturvården. Äntligen skulle vi få ett system, som är såkonstruerat att rennäring och rovdjur kan samexistera irenbeteslandet. De hotade rovdjuren, som i flerainternationella konventioner skall vårda i sina naturligabiotoper, skulle kunna få finnas i fjällvärlden i samexistensmed rennäringen.Detta system är dock dyrare än det gamla, där betalningutgick efter antal funna rivna renar. Enligt beräkningkommer kostnaden att vara ca per år.Regeringen har dock bara anslagit per åri budgetpropositionen för detta. Det är den summa det gamlasystemet kostade. Om inte ytterligare medel anslås kommerdet nya systemet inte att kunna förverkligas den 1 januari1996, som beslutats. För att avhjälpa det måste 20 miljonerkronor anslås . Medlen krävs också förgenomförande av nödvändiga inventeringar avrovdjursstammarna. föreslår att anslaget förersättning till rovdjursrivna renar ökas med 20 miljonerkronor under budgetperioden.5.3.11 CivildepartementetKooperativt företagande är en viktig företagsform som börgynnas och stimuleras. Vi har tidigare föreslagit en höjningav anslaget. Vi motsätter oss nu regeringens förslag att sänkaanslaget och föreslår istället en höjning till 18,5 miljoner förbudgetåret.Konsumenterna kan vara en viktig drivkraft för att få ettmiljövänligare samhälle som hushållar med naturresurserna.Det kräver kunskap hos konsumenten och krav påproducenten att ge för konsumenten relevant information påett tydligt sätt.Regeringen har i sin konsumentpolitiska propositionangett en miljövänlig konsumtion som ett mål förkonsumentpolitiken. Man kan genomföra vissaompioriteringar och samordningsvinster för att uppnå dettamål. Men det räcker inte. I initialskedet behöver man satsaytterligare resurser.En viktig del i detta arbete görs av de frivilliga konsument-och miljöorganisationerna, som bör få ett ökat stöd. Vi anseratt nedskärningen på konsumentorganisationerna ochKonsumentverket på 6 miljoner i regeringensbudgetproposition är orimlig och vill dessutom anslåytterligare medel till arbetet med en miljövänlig konsumtion.Anslag: 3 miljoner till konsumentorganisationer7 miljoner till 5.3.12 MiljödepartementetSatsningar på miljön är satsningar . Att sparapå miljön innebär bara att miljöskulden ökas och skjuts påframtiden att betalas av kommande generationer. IMiljöpartiets motion finns därför en rad förslag som innebären omläggning av samhället åt ett grönare hållbarare håll.För del innebär våra förslag att viavslår regeringes förslag att minska bidraget till kalkning avsjöar och vattendrag, liksom minskningen av medel förmiljöforskning. Vi vill istället satsa ytterligare på just dessaområden.Att sjöar och vattendrag behöver kalkas är djuptbeklagligt, men så länge försurningen är ett av de störstamiljöproblemen är det nödvändigt. I vårt förslag vidhåller viatt anslaget istället för att minska bör öka med 30 miljonerkronor, en skillnad mot regeringens nuvarande förslag på 60miljoner kronor.Forskning om miljö är av yttersta vikt för att finnasmygande miljöproblem och kunna ta fram sådantunderlag att politiska beslut kan fattas. Ett exempel på dettaär de nya miljögifterna, hormongifterna, som riskerar attstöra reproduktionen hos levande organismer inklusivemänniskan. Andra exempel är kådblödande granar och M74på lax- och numer även torskyngel. vill iställetför att sänka detta anslag öka det med 62 miljoner kronorjämfört med det förslag som presenteras i denna proposition.Runt om i landet finns gamla miljösynder i form avkemikalier, som måste saneras. Det kan vara som i Södertäljekvicksilver i ett sjösystem, rester efter nedlagdindustri. Behovet är mycket stort och detta är en del av denmiljöskuld det är så angeläget att vi börjar betala av på.Regeringen har tidigare anslagit förbudgetperioden för ändamålet. Det är bra, men vi anser attanslaget är för litet. vill därför förstärka anslagetmed under budgetperioden.Biotekniken är ny teknik där utvecklingen går mycketsnabbt. Många av de forskningsresultat, som vi troddevara omöjliga att nå, är verklighet. I dess spår följer enmängd svåra frågeställningar av djupt etisk karaktär.Biotekniken och dess möjligheter och konsekvenser innebären revolution på många områden. Vad vill vi veta om arvet,vad är moraliskt riktigt att göra, vilka hot kan teknikeninnebära för miljön osv? Kunskapsnivån i samhället är idagmycket bristfällig och de viktiga frågorna diskuteras i en alltför snäv krets. För att råda bot på detta och för att ökakompetensen och få ut diskussionen i samhället villMiljöpartiet anslå 50 miljoner kronor.Vi motsätter oss indragningen av reservationsanslag för1994/95 och anser att dessa medel ska få behållas även undernästa budgetår.5.4 Lånebehov, statsskuld och räntorAv ovanstående reviderade förslag till budget innebär enförstärkning på jämfört medregeringens förslag. Vi anser att detta är befogat då vi menaratt det privata sparandet kommer att stanna på en relativt högnivå mot vad som gällde .