mot · GJ02Fi15 · 1995-11-21 00:00:00 — Erbjudandet skall ha utnyttjats förslagsvis eller,vad gäller den akademiska utbildningen, ha påbörjats vid denna ålder.Därefter bör finansieringen av utbildning ske antingen via arbetsgivaren ellermed ett s.k. utbildningskonto.En förutsättning för att fler skall känna sig motiverade att inhämta denödvändiga förkunskaperna för t.ex. akademisk utbildning är attgymnasieskolan fungerar väl. Den treåriga gymnasieskolan innebär i mångaavseenden ökad kvalitet men har också brister. Inte minst svårigheten attrekrytera elever till naturprogrammet är allvarligt. Ett annat bekymmer gälleromfattningen av de gemensamma kärnämnena. I en strategi för ettkunskapslyft bör ingå skyndsamma åtgärder för att ta itu med bl.a. dessaproblem i gymnasieskolan. En utvecklande skolmiljöInformationsteknologin utgör ett kraftfullt verktyg för engrundläggande förnyelse av skolan. måste ligga i deninternationella frontlinjen på detta område.Genom informationsteknologin kan undervisningen göras mer individuell.Konventionell undervisning och distansutbildning kan förenas. Dentraditionella klassrumsundervisningen utvecklas till personlig skolning. Allvärldens kunskap kan göras tillgänglig för eleverna, oavsett var dessa bor.Moderna media innebär också att arbetsformerna i skolan kan utvecklas såatt elevernas egna initiativ och eget skapande stimuleras.För att göra en sådan undervisningsmiljö möjlig krävs det emellertidväsentliga omprioriteringar, inte minst i kommunerna. Vi finner detangeläget att kommunerna, som huvudmän för det stora flertalet av skolorna,gör det möjligt att förnya undervisningen på ett sätt som är nödvändigt för attvärna vårt lands långsiktiga utvecklingsmöjligheter.Inte minst i geografiskt mera svårtillgängliga delar av kaninformationstekniken medföra nya utbildnings- och tillväxtmöjligheter. Vihar tidigare presenterat riktlinjerna för hur detta skulle kunna gå till. Ny lärarrollEn mer individualiserad undervisningsmiljö förändrar ocksålärarnas arbetsuppgifter. I samma riktning verkar det faktumatt kunskaper möter unga människor från många olika källor,inte bara från skolan. Lärarens roll måste utvecklas i riktningmot den kvalificerade handledaren, som ger struktur ochsammanhang åt lärandet. rapporter understrykernödvändigheten av sådana förändringar.Till lärare måste också medarbetare med olika bakgrund kunna rekryteras.Skolan, liksom arbetslivet i övrigt, skulle berikas av en större rörlighetmellan skolan och andra yrkesområden. Det behövs en ny lärarutbildning.Vi har i annat sammanhang föreslagit att en genomgripande analysgenomförs med avseende på vilka uppgifter lärarna kommer att ställas införoch vilken utbildning som behövs för att dessa uppgifter skall kunna utföraspå ett fullgott sätt. En sådan analys har redan gjorts vad gäller yrkeslärare.Beslut om ett kunskapslyft för dessa lärare bör kunna fattas utan dröjsmål. Kvalificerad yrkesutbildningSverige behöver fler som är bättre utbildade. Deneftergymnasiala utbildningen måste byggas ut.Kapacitetsutbyggnaden måste emellertid ske med beaktande av de högstakvalitetskrav. Det talar för att yrkesteknisk utbildning - i huvudsak efter deprinciper som anges i förslaget "- kvalificerad eftergymna-sial yrkesutbildning (SOU 1995:38)" - bör prioriteras i en första fas framfören forcerad utbyggnad av den akademiska utbildningen med dekvalitetsrisker en sådan utbyggnad är förknippad med. Regeringensavsikt att återkomma endast med ett förslag om en försöksverksamhet medkvalificerad yrkesutbildning är ett sorgligt exempel påatt regeringen inte klarar av att lägga konkreta förslag, ens på mycketangelägna områden.Vi föreslår att i första hand 20 000 platser i eftergymnasial yrkesutbildninginrättas i samarbete med företagen. Utbildningen skall kunna ha en varieradform beroende på inriktning. Den skall kombinera teoretisk vidareutbildningmed avancerad yrkesutbildning. Högre utbildning med kvalitetSverige behöver flera människor också med längreakademisk utbildning. Det gäller särskilt inom områdenanaturvetenskap och teknik. Den nödvändiga utbyggnadenmåste emellertid ske på ett sådant sätt att studenterna erbjudsen utbildning på högsta internationella nivå.Under åren 1991-94 byggdes den högre utbildningen ut fortare än någongång tidigare i modern tid. Denna utbyggnad måste nu konsolideraskvalitativt som förberedelse för ett kommande utbyggnadssteg. Bland annatgäller detta investeringar i professionellt lärarkunnande, utrustning ochlokaler. De senare områdena är av särskild betydelse på det tekniska området.Inför ett mer konkret beslut om en fortsatt utbyggnad av den akademiskautbildningen måste de kvalitativa villkoren för denna analyseras noga. Degäller också var den bör äga rum. , och , kanfortfarande betraktas som universitet med utbyggnadsmöjligheter. Etable-ringen av ett nytt universitet eller teknisk högskola i landet skall heller inteuteslutas. Därtill kommer att den utbyggnad i somregeringen medverkat till är otillräcklig i förhållande till behoven.För att förbereda för en kommande och kvalitetsstyrd utbyggnad av denhögre utbildningen förordar vi en förstärkning av investeringarna i lärar-kompetens genom fler doktorander, utrustning och lokaler. Regeringen börsnarast återkomma till med förslag i denna riktning.Regeringen meddelar i propositionen att den avser utreda förutsättningarnaför en högskola i . Av andra uttalanden har framgått att det inte ärfrågan om utan hur en sådan högskola skall etableras.Vi finner regeringens struktur för den högre utbildningen i mindregenomtänkt. Den innebär risker för kvaliteten båda vid den nya högskolan iMalmö och vid . Idén om en högskola i förefallerinte vägledd av en strävan att erbjuda unga den bästa tänkbara utbildningen,utan av andra hänsyn.Vi förordar en annan utveckling av den högre utbildningen ochforskningen i . borde, i stället för att stympas, gesmöjlighet att utveckla såväl utbildning som forskning vid fyra olika enheter,nämligen , , och . Den kvalitetsgarantisom bara århundranden av uppbyggd erfarenhet kan garantera skulle med enstruktur av detta slag kunna nyttiggöras i hela södra struktur för den högre utbildningen och forskningen i som vihär har angivit bör också den bli föremål för skyndsam utredning.I detta sammanhang vill vi också förorda att ytterligare minst ett störrelärosäte - gärna på det tekniska området - överförs från staten till enfristående stiftelse. Uppenbart är att iStockholm skulle vara en lämplig högskola för en sådan förändring.Erfarenheterna av motsvarande förändringar för och Högskolan iJönköping är utomordentligt goda. Den avancerade forskningenForskningen i måste hålla världsnivå för att vårt landskall kunna vare en attraktiv samarbetspartner för andra. Detär bl.a. detta mål som de nybildade forskningsstiftelserna äravsedda att främja.Det finns skäl att mer i detalj återkomma till denna fråga i ett senaresammanhang. Det mest angelägna är att regeringen slutar med den rentdestruktiva jakten på de fria forskningsstiftelserna, en jakt som verkarnedbrytande på hela forskningsklimatet. Att flera av regeringens förslag föratt komma åt stiftelserna stått i strid med grundläggande rättsprinciperunderstryker det allvarliga i regeringens agerande.För att svensk forskning skall kunna hävda sig väl internationellt krävsbl.a. att den håller en sådan nivå att den framstår som attraktiv att samverkaoch utbyta erfarenhet med. måste i detta sammanhang ha de högstaambitioner.Det är allvarligt att regeringen nu uppenbarligen avvisat möjligheten attSverige skulle stå värd för nästa forskningsgeneration fusionsanläggningar.En etablering av en sådan anläggning skulle innebära en vitalisering av heladen naturvetenskapliga och tekniska forskningen, d.v.s. precis det somSverige behöver, bl.a. för att främja den långsiktiga tillväxtkraften.Regeringen bör, enligt vår mening, inta en mera konstruktiv hållning idenna fråga. Stimulans till kontinuerlig kompetensutvecklingEtt viktigt kännetecken för den utveckling som avtecknarsig är att kunskaps- och kompetenskraven kommer att öka -och växla - genom varje människas yrkesverksamma liv.Utbildningsmöjligheterna för alla måste således vara godahela livet.En betydande del av vidareutbildningen åligger det naturligen företagen attsvara för i eget intresse. I ett föränderligt arbetsliv kommer emellertid meraföretagsintern kompetensutveckling inte att räcka.Den enskilde måste därför - på eget initiativ - kunna förkovra sig för nyautmaningar. Vi förordar att ett system med personliga utbildningskontoninrättas för detta syfte. Ett utbildningskonto bör byggas upp med individuellaavsättningar och med avsättningar av arbetsgivaren. Staten bör medgeavdragsrätt såväl för den enskilde som för arbetsgivaren. Möjligheter för denenskilde att få sina kunskaper verifierade bör dessutom tillskapas.Vi är övertygade om att en tillräcklig kompetensutveckling kräver enfinansieringsform av en annan karaktär än den som kännetecknarungdomsutbildningen. Viktigt är också att den enskilde själv bidrar, mot attefter utbildningen kunna ha rimliga förväntningar om högre lön. Ett sådantsystem ger också den enskilde personligen ett reellt inflytande över - ochansvar för - det egna kunnandet, vilket är centralt för framgångsrika resultat. Invandringen - en tillgångInvandrarnas utvecklingsmöjligheter måste tas tillvara. Detgynnar framtid och invandrarnas integration i detsvenska samhället.Invandrare är en heterogen grupp människor. Åtskilliga haren högre genomsnittlig utbildningsnivå än svenskar iallmänhet, andra har lägre.Som grupp har invandrarna en väsentligt lägre sysselsättningsnivå änsvenska medborgare. Ytterligare 111 000 utländska medborgare skullebehöva tillhöra arbetskraften för att andelen skulle vara densamma som försvenska medborgare.Förutom de rent humanitära aspekterna är det ett samhällsekonomisktslöseri att arbetsföra och väl utbildade invandrare inte kommerin på arbetsmarknaden.För att skapa tillväxt behöver en rad hinder undanröjas och förändringarske bl.a. inom arbetsmarknadsområdet. Vi har redovisat en rad sådanaförslag. Om dessa genomförs, skulle även invandrare få ökade chanser tillriktiga jobb.Utöver generellt verkande åtgärder är det emellertid nödvändigt att ävengöra riktade åtgärder för att få fler invandrare i arbete. Det handlar om attgenom utbildningsinsatser, kompetenshöjande åtgärder och arbetsmarknads-politiska insatser stärka invandrarnas konkurrenskraft på den svenskaarbetsmarknaden. Den sociala rörligheten måste underlättas dels genom ökateget ansvarstagande, dels genom att olika inlåsningsmekanismer bryts upp.Invandrarpolitiska kommittén arbetar med förslag i syfte attunderlätta invandrarnas integration. Vi fäster stor vikt vid att invandrarna gesbättre möjligheter att spela en positiv roll i det svenska samhällsbygget ochanser att möjlighet till egen försörjning inom den ordinarie arbetsmarknadenär en nyckelfaktor i detta avseende. Vi avser att i ett senare skede återkommamed mera konkreta förslag. En samlad strategiRegeringen bör till vårriksdagen 1996 förelägga ettkonkret program för en samlad kunskapsutveckling. Redan nubör beslut fattas om 20 000 platser i eftergymnasialyrkesutbildning.För att den goda framtiden också skall komma tilldel måste kunskapsutvecklingen ägnas den möda och detengagemang allvaret i utsatthet kräver. En samladkunskapsstrategi av det slag vi här har skisserat skulle ge dennödvändiga signalen om att vårt land är väl förberett för dennya tiden. Den enskildes engagemang för kunskapen kan ochmåste bli hävstången för utveckling och tillväxt.Regeringen bör till vårriksdagen 1996 återkomma med ett program enligtde riktlinjer vi här har presenterat. Redan nu bör emellertid beslutaom 20 000 platser i en avancerad yrkesutbildning i enlighet med vad vi justhar förordat. Utbildningen bör introduceras med början höstterminen 1996.Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderligförfattningstext. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar godkänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillväxtens förutsättningar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skuldsaneringsprogrammets inriktning ochstorlek,4. att hos regeringen begär att sjuk- ocharbetsskadeberedningen får direktiv att utreda en allmäninkomstbortfallsförsäkring i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statsskuldspolitiken,6. att hos regeringen begär förslag till lagändringar vadavser en mer oberoende riksbank i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om balans mellan privat och offentlig sektor,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sparande och enskilt ägande,9. att avslår regeringens förslag att låta AP-fonden köpaaktier för ytterligare i enlighet med vad somanförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skatten för kapitalinkomster bör sänkas till25 % ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den höjning av avkastningsskatten påpensionssparande som beslutades bör undanröjas,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att dubbelbeskattningen på utdelad ochkvarhållen vinst i aktiebolag bör avskaffas,13. att hos regeringen begär förslag om lindring av spärr-reglerna för fåmansbolag m.m. i enlighet med vad som anförts imotionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att slopa förmögenhetsskatten,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avskaffa fastighetsskatten påindustrifastigheter och kommersiella lokaler,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att sänka fastighetsskatten i övrigt till ,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att sänka den statliga inkomstskatten till ,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att återinföra fullt inflationsskydd i skatteskalan,19. att hos regeringen begär förslag om en spärr motkommunala skattehöjningar i enlighet med vad som anförts imotionen,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att slopa den allmänna löneavgiften,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att undanröja höjningarna av egenavgifter isjukförsäkringen,22. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler försocialavgifter i enlighet med vad som anförts i motionen,23. att hos regeringen begär förslag om en skattereduktionpå för omsorgstjänster och vissa andra tjänster i enlighet medvad som anförts i motionen,24. att hos regeringen begär förslag om finansiering avskattesänkningar med utgångspunkt i det moderata budgetalternativetför innevarande budgetår i enlighet med vad som anförts i motionen,25. att hos regeringen begär en utredning om avdrag ellerskattereduktion för reparationer och underhåll av bostäder i enlighetmed vad som anförts i motionen,26. att hos regeringen begär förslag om ändring avskattelagstiftningen så att konkurrensneutralitet uppnås mellan privatoch offentlig produktion av tjänster i enlighet med vad som anförts imotionen,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en avreglering av arbetsmarknaden i ett förstasteg enligt de principer som gällde före ,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en genomgripande avreglering avarbetsmarknaden i ett andra steg,29. att hos regeringen begär förslag om en "bortreparentes" i arbetslöshetsförsäkringen i enlighet med vad som anförts imotionen,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avreglering och ökad konkurrens,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad teknikspridning,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om privatisering av offentlig verksamhet,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energipolitiken,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöpolitiken,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om koldioxidskatt,36. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en strategi för kunskap och kompetens,37. att hos regeringen begär att förslag föreläggsriksdagen om 20 000 utbildningsplatser i avanceradyrkesutbildning i enlighet med vad som anförts i motionen,38. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett vidgat uppdrag för ,39. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att överföra ytterligare en högskola istiftelseform,40. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riskkapitalavdrag.