mot · GI02Ub661 · 1995-01-25 00:00:00 — Det svenska jordbruket står inför stora förändringar.Sveriges medlemskap i innebär, att vi skall samordna vårpolitik på livsmedelsproduktionsområdet med EU:sjordbrukspolitik. Den gemensamma jordbrukspolitiken,CAP, är ett av EU:s viktigaste samarbetsområden. Dessbudget utgör ca hälften av EU:s samlade budget. Inför deförhandlingar och avtal som låg till grund förfolkomröstningen fanns eftergifter från EU:s sida. Ett skälvar att är en stor nettobidragsgivare. Den nuvaranderegeringen sänkte kraftigt ambitionsnivån och urholkadeavtalet efter folkomröstningen. Kraftigt sänktaambitionsnivåer vad avser miljö-, LFA- och strukturstödleder till att regeringen tackar nej till EU-stöd imiljardklassen och medvetet höjer nettobidrag tillEU.Nedmonterade miljö- och regionalpolitiska ambitioner ärförödande för jordbruket särskilt i de områden som har en minskande produktion och vikandesysselsättning. Om EU delfinansierar ''till exempelvismiljöåtgärder'' är det oklokt att inte utnyttja detta. En svenskbudgetutgift måste ställas mot den samhällsekonomiskaeffekten av att svenska medel plus EU-medel påverkarsysselsättning, investeringar och miljö, konsumtion ochskatteinbetalningar.Det exempellösa underutnyttjandet av framförhandlademiljömedel, där endast 25--av tas till varaär en oklok åtgärd.Den låga ambitionsnivå beeträffande ersättning till mindregynnade områden (LFA-stödet) i ökar riskenför omfattande nedläggningar av produktion vid en radkonkurrens från en större marknad. representerarodlingslandskapet i dessa områden betydandesamhällsvärden ur både kultur- och naturvårdsintresse.Att inte utnyttja i sig är orimligt men attdessutom belasta jordbruket med ökade skatter för attfinansiera EU-avgiften är stötande. En gryende optimism inäringen kullkastas helt -- får inte chansen att mätasig med andra länder på lika villkor inom livsmedelssektorn.Under dessa förhållanden är det utomordentligt viktigt attsatsa på de konkurrensmöjligheter som det svenskalantbruket har. Utformningen av den framtidajordbrukspolitiken och jordbrukets konkurrensförmåga är avstörsta vikt för livsmedelsarbetarna, för åkrarna,byggnadsarbetarna, reparatören, för rådgivarna, för bönderför konsumenter ja för alla andra som är beroende avnäringen.Utformningen av den framtida jordbruks- ochlivsmedelspolitiken är avgörande -- jag skulle vilja säga enöverlevnadsfråga inte bara för bönderna utan hela detsvenska samhället och den svenska kulturbygden.En tredjedel av den svenska livsmedelsproduktionen skeri . Ett flertal huvudkontor förlivsmedelsföretagen är placerade i Skaraborg.Livsmedelsindustrin dominerar industrisysselsättningen.Denna koncentration av kunskap och kompetens kommer attfå en stark ställning inom EU. Att skapa dialog mellannäringsliv, regionala myndigheter, utbildning och forskningkan med och som centrum bli eninternationell arena för utveckling och utformning av denframtida jordbruksnäringen.Vid SLU i kan skapas nätverk med universitet ochhögskolor i där FoU-arbete runt jordbruk kan skebåde inom ekonomi- och miljöområdena.Med dagens IT-teknik ges nya möjligheter för olikaregioners universitet och högskolor att samverka i forskning,grundutbildning, information och fortbildning. Här liggerSkara långt framme med teknik och sin samlade kompetensbåde vid SLU och de i regionen lokaliseradelivsmedelsföretagen med sina utvecklingsavdelningar ochderas stora kompetens.För att klara regeringens ambitioner om ett miljövänligt,konkurrenskraftigt och konsumentinriktat jordbruk bör manta till vara den kompetens som finns i Skaraborg.Lantbruksuniversitetet med lantbruks- ochveterinärforskning, livsmedelsföretagen med sinautvecklingskapaciteter som , AnalyCen, Svensk avel,Svenska foder, osv. medspecialitet på ADB och företagsledning är ytterligare enresurs.Landstingets kompetens i kost och hälsa, dengemensamma satsningen på utveckling av produktion,förädling och marknadsföring och export av livsmedel somsker i och deras samarbete med Institutet förLivsmedelsforskning (SIKL) i ,Hushållningssällskapen och andrarådgivningsorganisationer, utgör tillsammans en mycketstark och kompetent bas för utveckling av livsmedelssektornoch är en utmärkt arena för FoU för att stärkalivsmedelssektorns konkurrensförmåga.Dessutom sker i Västsvenska Lantmäns regi utvecklingoch produktion av alternativa bränslen och utveckling avetanol och andra alternativa användningar avjordbruksgrödor som industriråvara.Jag föreslår därför att regeringen, med utgångspunkt frånde kompetenser och erfarenheter som finns i regionen,utreder formerna för hur den forskning och utveckling somi dag pågår och planeras ytterligare kan stärkas till gagn förhela den västsvenska regionen och landet i sin helhet.En tänkbar plattform för sådana insatser kan vara detnybildade AGRO VÄST, där samverkan sker mellanlantbruket och livsmedelsbranschens företag, SLU ochregionens högskolor samt de regionala myndigheterna.En sådan satsning skulle också stärka det kontaktnät somi dag redan finns med många europeiskaforskningsinstitutioner. Därigenom ökar förutsättningarnaatt få del av de finansiella resurser som finns i EU:sforsknings- och utvecklingsfonder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om .