ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02T531 · 1995-01-25 00:00:00 — deltar som aktiv part inom det s.k.Barentssamarbetet där många länder samverkar i syftefrämst att bidra till en fredlig och positiv utveckling i och avnordvästra men också till att ge spridningseffekterav en sådan utveckling i det nordiska grannområdet.En nödvändig förutsättning för detta är utvecklingen avBarentsregionens kommunikationssystem, vilket inomsamtliga direkt berörda länder har en tydlig nord-syd-struktur.Järnvägssystemets utveckling är viktig i dettasammanhang. Dels därför att det på den ryska sidan är dethelt dominerande landtransportsystemet och dels därför attavstånden är stora och väl lämpade för järnvägstransporter.Typen av transporter, som till stor del torde komma attutgöras av råvaror -- främst mineraler, stål- ochskogsprodukter -- talar också för järnväg. Även i norraSverige och med liknande typ av basindustrier harett väl utbyggt järnvägssystem avgörande betydelse.Inom finns ett antal strategiska ''saknadelänkar'' i järnvägssystemet som skulle kunna kompletterabefintliga banor till ett internationellt bannät som även harkoppling till det europeiska. De två viktigaste av dessa ärdels --Kandalaksa (som planeringsmässigt förberedsför utbyggnad) och dels (Varitius-) Ledmozero--Kotsjkoma(som kan komma att färdigställas ). Inom norraSverige utgörs delarna i det internationella bannätet avMalmbanan och stambanan genom övre . Därtillkommer så Haparandabanan som utgör den endalandkopplingen mellan det ryska/finska järnvägssystemetoch det svensk/norska.Genom Öresundsförbindelsen knyts järnvägsnätet mellanSkandinavien och den europeiska kontinenten ihop på etteffektivt sätt. Med denna ökar också betydelsen avHaparandabanan.En ytterligare faktor, som kan förstärka banans betydelse,är den pågående utbyggnaden av hamn.Haparandabanan har begränsad bärighet, äroelektrifierad och har åtminstone delvis ett läge som inte äranpassat till dagens förutsättningar.Banans västra del har förstärkts genom insatser under desenaste åren. För att kunna möta en gynnsam ekonomiskutveckling i är det emellertid nödvändigt attplanera för och genomföra en etappvis vidare iståndsättningav banan. Detta som delar av åtgärder i ett vidaresammanhang, vilka tillsammans syftar till ett långsiktigt välfungerande järnvägssystem i Barentsregionen.Förslagen till en etappvis utveckling av banan bygger pådet mer detaljerade underlag och de prioriteringar somredovisas i ''ett viktigttransportsystem i utveckling'', RNP1995:1.På kort sikt bör i 1. byggas om så attomlastningshanteringen effektiviseras.2. Utredas lämpliga åtgärder för övergång mellan olikaspårvidder.3. Utredas en ny kustnära länk mellan ochHaparanda.På lite bör i 1. Byggas en ny elektrifierad länk Kalix--Haparanda.2. Befintlig bana ----graderas upp föraxellasten samt vissa linjejusteringar genomföras.3. Byggas en gemensam svensk/finsk omaxlingsstation iHaparanda.4. Banan successivt kapacitetsanpassas.5. Banan i sin helhet elektrifieras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Haparandabanan.
mot · GI02T533 · 1995-01-25 00:00:00 — Den viktigaste förutsättningen för att järnvägen nu och iframtiden skall vara ett realistiskt alternativ är att den görskonkurrenskraftig kanske framför allt tidsmässigt. Desatsningar som görs skall vara realistiska och motiveradebåde ur ekonomisk och miljömässig synpunkt.En upprustning av järnvägen ----Varberguppfyller, enligt vår mening, dessa krav. I det geografiskaområde som denna järnväg är tänkt att betjäna bor en kvartsmiljon människor. Detta är, som en jämförelse med andraområden visar, ett mycket bra underlag försnabbtågsförbindelse. Om man vill öka underlagetytterligare kan snabbtågen på denna linje utgå frånHalmstad. Då skulle befolkningsunderlaget öka medytterligare omkring 125.000 personer.Snabbtåg --via , ochHerrljunga har alla de grundläggande förutsättningar somkrävs för att bli ett mycket konkurrenskraftigt alternativ tillandra transportmedel. Studier visar att restiden från Boråsblir omkring och från cirka fyra.En upprustning av sträckan ----Varbergkan, om det anses lämpligt, ske i etapper. Sjuhäradsbygdenmed sitt stora befolkningsunderlag är i trängande behop avbättre järnvägskommunikationer. I första hand har bygdensnäringsliv framställt dessa krav. Upprustningen av sträckanHerrljunga--bör både ur sysselsättnings- ochsamhällsekonomisk synpunkt påbörjas snarast.Vad gäller delen --anser många att man i detförsta skedet kan nöja sig med mindre förbättringar. Det kanvara stängning av ett antal enskilda järnvägsövergångar ochmindre förstärkningar av banvallen. Detta borde varatillräckligt för att tillåta att snabbtågsförbindelser kan starta.Samhällsekonomiskt är denna järnvägsupprustning välmotiverad. Regeringen bör därför alldeles omgående takontakt med SJ och för att få fram beslut omupprustning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om järnvägen ----.
mot · GI02T534 · 1995-01-25 00:00:00 — har tidigare behandlat motioner omGötalandsbanan. I betänkande 1992/93:36 skrev utskottetbland annat. ''Utskottet anset det angeläget attinfrastrukturplaneringen bedrivs med god framförhållning.Götalandsbanan utgör enligt det underlag som presenteratsett intressant framtidsprojekt. Genom projektet gesmöjligheter att bygga upp en stor sammanhängandestadsregion med utmärkta miljövänliga kommunikationer. ''Planeringsarbetet med Götalandsbanan har under 1994fortsatt inom ramen för Götalandsbanegruppen medlandshövdingen som ordförande ochmed tidigare kommunstyrelseordföranden i som ordförande i projektstyrelsen. Iutrednings- och analysarbetet deltar f.n. fem länsstyrelser,, , , ochGöteborgs och län, samt kommunerna, ,, , , , , ,, , är ett flerårigtsamarbetsprojekt mellan berörda kommuner ochlänsstyrelser. Bland annat efter hemställan frånGötalandsbanegruppen beslutade regeringen attuppdra åt att utreda Götalandsbanan medavseende på företags- och samhällsekonomi, effekter förmiljö och markanvändning samt regional utveckling. Enligtuppgifter från fortskrider utredningsarbetetplanenligt. Bland annat har sträckningsstudier i Östergötlandstartats. har för attsäkerställa en aktiv medverkan i Banverketsutredningsarbete tillsatt en särskild referens/arbetsgruppmed bland andra landshövdingen ochföreträdare för kommunerna. Flera av de berördakommunerna har inom respektive områden sammanställtomfattande utredningsmaterial och presenterat alternativaförslag till lösningar.Det som bör aktualiseras är särskilda studier omhöghastighetståg som Götalandsbanan är tänkt för. Detta börgöras i ett Europaperspektiv. Flera tyska städer, bland andraKassel, har gjort speciella undersökningar som visat depositiva följderna för näringsliv, arbetsmarknad, kultur ochutbildning som de möjligheter till snabba och miljövänligatransporter som höghastighetståg utgör. Dessa studier bordevara ett bra underlag för motsvarande arbete i vårt land. Isammanhanget bör också planer om en''Nordisk triangel'' beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Götalandsbanan.
mot · GI02T536 · 1995-01-25 00:00:00 — Älvsborgsbanans underlag är nästan en halv miljoninvånare. mellan och somförbinds med västra stambanan gör med sitt invånarunderlagHerrljunga till en av de viktigaste järnvägsstationerna utmedhela västra stambanan.De förbättringar som gjorts vid Älvsborgsbanan varnödvändiga och bra men otillräckliga. Banan trafikeras numed moderna tågsätt, men omöjliggör snabba och bekvämaresor då banans skick är dåligt.Numera stannar några av de nya snabbtågen i Herrljunga.Men är de för få på de mest efterfrågade tiderna.Älvsborgsbanan måste, för att bli attraktiv, trafikeras medfler turer och rustas upp till modern standard. En sådansatsning skulle bidraga till en förbättrad miljö och till att nyajobb skapas vilket också är ett starkt skäl för att nu rusta uppjärnvägen.Det finns också underlag för att fler snabbtåg stannar iHerrljunga på de attraktiva tiderna. För att göra tågresandetkonkurrenskraftigt bör snabbtåg nu sättas in direkt mellanFyrstad och . Underlaget för snabbtåg direkt tillStockholm från är minst lika stort som till och frånKarlstad, , , och som redanhar en sådan förbindelse.Med snabbtåg på en upprustad bana till skulleen restid från till vara möjlig attgenomföra med något . Detta skulle göratågåkandet till ett intressant och bra alternativ. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Älvsborgsbanan.
mot · GI02T538 · 1995-01-25 00:00:00 — Flera viktiga beslut har tagits om satsningar på storajärnvägsprojekt. Dessa är väsentliga och välkomna.Satsningar på järnvägssystemet i och byggandetav en tunnel genom utgör exempel på detta.Utöver dessa stora investeringar kan framkomlighet,tillgänglighet och komfort öka väsentligt på andra bandelar,men då till förhållandevis ringa kostnader.Ett sådant exempel är förbindelsen --Falköping.Denna sträcka är av strategisk betydelse för utvecklingen avtrafiken på såväl södra som västra stambanan. sker dessutom medvetna satsningar påjärnvägen, främst genom länstrafikens försorg. Härutöverhar byggnation av ett resecentrum i skett, som i höggrad har ökat servicenivån för kollektivresenärer.En modernisering av sträckan --börlämpligen ske i två etapper. Den första etappen bör dåomfatta sträckan --. Dekostnadsberäkningar, som gjorts för denna sträcka, pekar påett investeringsbehov på runt 25 miljoner kronor.Investeringarna innefattar då bl a uträtning av kurvor ochändringar av signalsystem och annan teknisk utrustning. Ianslutning härtill bör förberedelser för dubbelspår mellanNässjö och göras.Genom den föreslagna investeringen kan banan görastillgänglig för X 2000-tågen, varvid en möjlig sträckning dåkan bli ------Stockholm.Genom att högre hastighet och ökad säkerhet kan uppnåsbidrar naturligtvis detta också till att göra tåget till ett än merattraktivt alternativ i den regionala trafiken. Beslut bör därförfattas så att investeringar för etapp ett, --,kan påbörjas redan under nästa budgetår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om järnvägssträckan --.
mot · GI02T540 · 1995-01-25 00:00:00 — Det har bildats 20 samrådsgrupper i , som frivilligtengagerar sig i planeringen av . Många ärengagerade i att komma med förslag och ändringar på hursträckningen av banan skall placeras med tanke på att det ärkänsliga natur- och kulturmiljöer som t.ex. Glumslövsbackar och Rååns dalgång som berörs, andra har synpunkterpå hur expropriationsförfarandet går till. Allasamrådsgrupper är kritiska till hur har bemöttderas olika initiativ.I budgetpropositionen aviserar regeringen att en särskildutredare bl.a. skall redovisa en analys av Banverketsmyndighetsuppgifter och roll inom järnvägssektorn. Vidarestår det att ''bör utveckla användandet avmiljökonsekvensbeskrivningar, som en del ibeslutsunderlaget''. Eftersom järnvägsutbyggnad nu skeröver hela landet, efter uppehåll på , är detviktigt och angeläget att detta sker, så att berörda medborgarekänner sig delaktiga i arbetet och får tillgång och möjlighetatt yttra sig över bl.a. miljökonsekvensbeskrivningar.Banverket inte bara ''bör utveckla'' utan skall presenteramiljökonsekvensbeskrivningar inför varje nyttjärnvägsbygge.Den särskilde utredaren bör få i uppdrag att redovisa hurBanverket skött kontakterna med berörda medborgareoch förslag till ett förbättrat samrådsförfarande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om .
mot · GI02T541 · 1995-01-25 00:00:00 — Genom trafikpolitiska beslut organiserades densvenska järnvägen efter en ny modell. svarar förinvesteringar och underhåll av bannätet medan SJ drivertågtrafik på affärsmässiga grunder.Riksdagen underströk särskilt i beslutet trafikpolitikensbetydelse för att uppnå en större regional balans. Bl anämndes i riksdagsbeslutet att järnvägsinvesteringarnaskulle ges en ny regionalpolitisk inriktning.Den tågplan som gäller har fått påtagligt negativakonsekvenser för godstrafiken i norra . Detta kanknappast stå i överensstämmelse med uttalandeom kommunikationernas betydelse för att uppnå en regionalbalans.Den transportpolitiska kommittén som tillsatts föratt bl.a. utvärdera hur intentionerna trafikpolitiskabeslut har förverkligats bör därför utvärdera den nuvarandetågplanens effekter för godstrafiken i norra . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvärdering av de regionala effekternaav den nuvarande godstrafiken på järnväg.
mot · GI02T542 · 1995-01-25 00:00:00 — Höghastighetståg till europeiska kontinenten m.m. I och med medlemskap i unionen gesnya möjligheter till samarbete kring stora, betydelsefullainfrastruktursatsningar. En sådan är planerna på att knytaSverige till det europeiska nätet för höghastighetståg, där denså kallade ''Europakorridoren'', en ny tågsträcka förhöghastighetståg mellan och , kan blien viktig del. Den skulle med dagens moderna snabbtågkunna minska restiden mellan dessa två huvudstäder tillunder tre timmar.Kristdemokraterna har och i många olikasammanhang betonat tågets betydelse, inte minst urmiljösynpunkt. Att förstärka tågets möjligheter är alltsåförutom att underlätta den fria rörligheten för människor ochvaror en satsning på bättre miljö.Den planerade sträckningen för banan går bland annatgenom , , och Helsingborgskommuner. Beredskapen i dessa kommuner är god ochåtskilligt arbete är redan gjort där och i de berörda länen.Jönköping är en kommun med mycket godavägtrafikförbindelser. Flera stora Europavägar och riksvägarstrålar samman i . För att underlätta omlastning avgods mellan bil, som lämpar sig för kortare transporter, ochtåg, som med fördel används vid längre förflyttning, bör ensamordning av de båda trafikslagen göras. Den föreslagnasträckningen rymmer detta inslag.Regeringen har tidigare givit i uppdrag attundersöka möjligheten till en utbyggnad av den så kalladeGötalandsbanan. Detta utredningsarbete skall vara slutförtsenast . Med tanke på betydelsen av godakommunikationer mellan och de övrigatransportnäten på den europeiska kontinenten bör ocksåfrågan om en ''Europakorridor'' belysas ytterligare.Banverket bör därför ges i uppdrag att, på samma sätt somför Götalandsbanan, undersöka möjligheterna av att skapa enhöghastighetslinje med den ovan angivna sträckningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i EU-sammanhangäven fortsättningsvis bör verka för att så snart sommöjligt får en höghastighetstågförbindelse till deneuropeiska kontinenten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör få i uppdrag attundersöka möjligheterna att få till stånd den så kalladeEuropakorridoren.
mot · GI02T601 · 1995-01-25 00:00:00 — har på Lindholmenområdet i funnitsen plattform som används av svenska färjerederier i derassäkerhetsutbildning samt inom grundutbildningen avsjöbefäl. genomgår blivandeingenjörer och kaptener i fartygstjänst en utbildning isjösäkerhet av hög klass, och som överstiger motsvarandekrav utomlands. Finansieringen avverksamheten har skett med statliga medel. I samband medden svenska offshoreindustrins fall råkade verksamheten vidplattformen in i en svacka. När den svenska färjesjöfartenmer och mer började satsa på sjösäkerhet, har färjerederiernavarit den part som dominerat och burit upp verksamheten,och därmed kunnat vara en stabiliserande faktor förutbildning och verksamhet i anslutning till plattformen.Nu hotas verksamheten vid plattformen på grund av attuppdragsverksamheten minskar. I första hand för att desvenska rederierna anser sig klara med den volymmässigtstörsta delen av utbildningen. I andra hand finns plattformeninte med i framtida planer -- man planerar ettföretagar- och näringslivscentrum på det gamlavarvsområdet där säkerhetsplattformen finns . I deskisser och ritningar som presenteras finns plattformen intemed.En förutsättning för framtida verksamhet synes vara attplattformen flyttas vilket är tekniskt och praktiskt möjligt.Därtill kommer frågan hur en flyttning skall finansieras ochen framtida verksamhet konstrueras. Här kan konstateras attunderleverantörer till offshoreindustrin behöver tillgång tillutbildning för sin personal. Därtill kommer attfärjerederierna behöver plattformen vid utbildningar avnyanställda och av vikarier. Generellt gäller att så mångauppdragsutbildningar som möjligt bör förläggas tillplattformen för att det ska bli volym på det hela -- annars kankostnaderna per deltagare bli så höga att marknaden ställersig kallsinnig.Mot bakgrund av den debatt om sjösäkerhet ochdithörande frågor som förlisningen av Estoina inneburit,skulle en nedläggning av utbildningsplattformen i Göteborgvara mer än förvånande. Den utbildning som fast personalfått vid jämte brandutbildning vid anläggningenpå resulterar i ett båtmanscertificat. Där ingårhantering av livbåtar och livflottar, första hjälpen ochomhändertagande av personer med hypotermi (nedkylning),helikopterlyft, nödsignalering etc. Därtill kommerutbildning i brandskydd och rökdykning. Personal meddenna utbildning och den kompetens som yrket ger, gerpassagerarna trygghet och sjöfartsnäringen god renommé.Mot bakgrund av ovanstående är det mycket angeläget attriksdagen uttalar stöd till fortsatt verksamhet vid plattformeninom de ramar som kan vara för handen i samband med deförändringar av verksamheten som kan komma att uppstå påLindholmenområdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till sjösäkerhetsutbildningen iGöteborg.
mot · GI02T602 · 1995-01-25 00:00:00 — Estonia-katastrofen har lett till en ökad belysning av frågorsom hänger samman med säkerheten ombord på fartygen ochkompetensen hos besättningarna. Inledningsvis bör betonasatt trafik till sjöss är säker, i relation till godsmängder, traderoch antal passagerare. Det finns ingen som helst anledningatt sätta frågetecken för färjetrafiken i dess kombination avgods fordon och passagerare. Den noterade volymen last viafärjor som är Sverigeanknutna var , 22,7 miljonerton, vilket motsvarar av den svenska utrikeshandelns värde. På personsidanankom 18,3 miljoner passagerare med färja tilllandet. Man bör också se färjelinjerna som en del av vårinfrastruktur -- en fortsättning på landsvägs- ochjärnvägsnäten.Sett i ett världsperspektiv är färjeförbindelserna i Nordenav mycket hög kvalitet. Svenska rederier tillsammans medfinska och åländska företagare på området, har en tätpositioni utvecklande av teknik, komfort och säkerhet.Estonias förlisning innebär dock en uppfodran försjöfartsnäringen och andra parter att fortsätta med arbetet påatt nå så hög säkerhet som möjligt, inte minst förpassagerarna. När det gäller hargenomgående i kommentarer och intervjuer med berördapersoner noterats, att det stora flertalet av passagerarna pågrund av det snabba händelseförloppet inte fick chans attkomma åt räddningsutrustning, eller kom att hantera den påsätt som gjorde att livet inte kunde räddas.Då olyckor av denna dimension har en tendens att hängasamman med förlopp som är svårkontrollerbara, börsäkerhetsutrustningen vara beskaffad så att den är enkeltfungerande för den enskilde, som säkerheten ärhög. Därför bör nya anordningar provas där man eftersträvaratt eliminera problem som hänger samman med den tekniksom är känd . Ett exempel på nytänkande på området ärförslag om att utrusta färjor med ''räddningspontoner'', somkan rymma flera hundra personer, och som fungerar lika braupp- som nervända. Tekniken utvecklas så att de lätt kanlossas från färjan, efter att passagerarna gått ombord.En annan möjlighet att höja säkerheten är att passagerareerhåller en overall av överlevnadstyp som under någratimmar klarar att hålla kroppstemeraturen uppe. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om säkerhetssystem inom färjetrafiken.
mot · GI02T603 · 1995-01-25 00:00:00 — Stationering av isbrytare i Behovet av isbrytning är naturligt nog störst längsnorrlandskusten. Det är i norr som isen lägger sig tidigast påhösten och det är i norr som isen ligger kvar längst undervåren. Med den stationering som isbrytarna har iStockholm och innebär det långa och dyrbaratransportsträckor. Det blir också stor tid till sjöss förbesättningarna när transportsträckorna är så omfattande.Längs finns som passarutmärkt som stationeringsort för våra isbrytare.Norrlandskustens Marinkommando finns här med alla defaciliteter som det innebär. ochSjöbevakningscentralen är samlokaliserade medmarinkommandot. Olika aktiviteter till sjöss kräversamordning och samarbete i vilket även isbrytare mångagånger har en väsentlig roll. Vid haverier och olika slag avolyckor till sjöss är det angeläget att ha tillgång till stabilafartyg som bas- och stödfartyg. Isbrytarnas avanceradeutrustning ökar möjligheterna till framgångsrikaräddningsinsatser.I hamn får isbrytarna egen väl utrustad kaj ocheget kajområde. Egen drivmedelsdepå kan disponeras förbåde fartyg och helikoptrar. Inseglingsförhållandena ärutmärkta med en kort distans, fritt vatten och betryggandefarledsdjup. Radartopografin medger lätt angöring även viddåliga siktförhållanden.Varvs- och verkstadsresurser med mobila arbetsgrupperfinns med kapacitet för löpande underhåll samt ävenserviceföretag som klarar reparationer på isbrytarnasdieselmotorer.Två av isbrytarna ingår i NorrlandskustensMarinkommandos krigsorganisation. En basering tillHärnösand även under fred skulle öka krigsorganisationenskvalitet. skulle kostnaderna för isbrytning bli lägreeftersom transportsträckorna minskar rejält.I den effektivisering som är önskvärd av den statligamaritima verksamheten är det naturligt att samlokaliseringsker i ökad omfattning för att minska fasta kringkostnader.Förutom statliga maritima verksamheter finns ävenRäddningsskolan i , ett par mil från ,med vilken har ett bra samarbete.Högskolan i har lärarkompetens ochutbildningar som kan ge både grundkunskaper ochvidareutbildning inom olika ämnesområden även vad gällerutbildning av sjöbefäl.SCA, MoDo med flera stora industrier i klararmerparten av sin export med sjötransporter. Deras tonnageökar och ställer därmed allt större krav på isbrytning längsde svenska kusterna.Den offentliga sektorn har en vikandesysselsättningsutveckling vilket i hög grad drabbarHärnösand som har en påfallande hög andelyrkesverksamma inom offentlig sektor. Hela länet har undersenare år drabbats av minskande sysselsättning och storutflyttning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fartyg ur isbrytarflottan stationerasi .