ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Ub634 · 1995-01-25 00:00:00 — I budgetförslaget /96 vill regeringen skära neranslaget till forskning och utbildning inomjordbruksområdet med för kommandebudgetår. Hårdast drabbas ,som får vidkännas en minskning för sin verksamhet meddrygt . Till detta kommer indragnarespektive minskade anslag till Stiftelsen lantbruksforskning(-42 milj) och till Skogs- och jordbrukets forskningsråd (-54milj), vilket direkt och indirekt påverkar förutsättningarnaför forskning och annan verksamhet vid landetslantbruksuniversitet.Den föreslagna minskningen är olycklig av flera skäl. Vårtlantbruksuniversitet har redan tidigare drabbats avnedskärningar. Man förbiser att nu står inför dengigantiska uppgiften att skapa varaktiga förutsättningar fören resurssnål, miljövänlig och konsumentorienterad svensklivsmedelsproduktion. Den svenska jordbruks- ochträdgårdsnäringen är här en av de viktigasteråvaruproducenterna.Bulkvarutänkandets tid, som rådde endast för några årsedan med krav på högsta skörd per ha genom stor insats avproduktionsmedel, har haft sin tid. Och stallmiljö ochdjuromsorg har tillförts helt andra etiska värderingar sommåste ut i praktiken och befästas bland producenter ochkonsumenter.Från lantbrukarens åker och ur hans stall liksom frånträdgårdsföretagets växthus och fältmässiga odlingar måstekomma kvalitetsprodukter, som både de inhemska ochutländska konsumenterna gärna köper och även är bereddaatt betala för. Här måste vårt ha resurseratt anvisa nya vägar, alltifrån råvaruproducent, överförädling till marknaden (=konsumtionen).Många av miljöfrågorna berör landsbygden. Det gäller detöppna och det slutna landskapet, tätortsmänniskans behov avrekreationsområden, turistiska värderingar etc. Alla dessadiscipliner faller sig naturliga som forskningsområden förvårt lantbruksuniversitet.Jordbrukaren liksom skogsbrukaren är den naturligamiljövårdaren på landsbygden. Det är han som undergenerationer format vårt kulturlandskap. Vi bevittnar nu huren ny era inträder för våra basnäringar, jordbruk, skogsbrukoch trädgård.En annan viktig fråga är vårt lantbruksuniversitetsframtida konkurrensförmåga inom EU gentemot andrauniversitet. Detta gäller i speciellt hög grad , som medsin geografiska belägenhet i måste räkna medkonkurrens om studenternas gunst från danska och tyskauniversitet. Avgörande för studenternas val av universitetkommer att vara de olika alternativens rykte ochkvalitet. Det vore ytterst allvarligt om våra studenter flyddede svenska lärosätena, därför att dessa genom brist på rimligaekonomiska resurser tappat tempo och blivit tynandeundervisningsanstalter utan framstående namnkunnigaprofessorer, lärare och försöksledare.Riksdagen måste vid tilldelning av medel till Sverigeslantbruksuniversitet beakta den mängd nyaforskningsuppgifter, som faller på detta som en följd avsamhällsutveckling och konsumentkrav. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya forskningsuppgifter förLantbruksuniversitetet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av konkurrenskraftgentemot utländska universitet.
mot · GI02Ub636 · 1995-01-25 00:00:00 — högskoleutbildning finns för handelsflottan,Marinen och i viss mån för Kustbevakningen.Sjöbefälsutbildning bedrivs av Stiftelsen iGöteborg samt av . För att täcka detmilitära befälsbehovet bedriver Marinen en liknandeutbildning vid Örlogsskolor och harutbildning för sin verksamhet i . I sammanhangetkan även nämnas , ett FN-universitet med internationell sjöfartsutbildning, i Malmö.Någon formell samordning av utbildningsmål,investeringsbehov, kursplanläggning etc. finns inte mellan deolika skolorna. De tillhör olika huvudmän och sorterardessutom under olika departement vilket inte underlättarsamordningen.Vid i har man gjortförsök med utvidgad utbildning, syftande till internationell''''-nivå med förhoppningen att kunna utvecklaundervisningen till doktorandnivå. Man är också långtframme med olika projekt avseende distansutbildningbaserad på interaktiva media.Med den förändrade befälsroll med utökat ombordansvarsom nu blir allt vanligare, ökar behovet av denna breddadeutbildningsprofil ytterligare med större inriktning påhandelsrätt, juridik och beteendevetenskap.Den utbildningen vid är, av naturliga skäl,speciellt intressant för navigering i hög fart i trånga farvatten.En utbildning som även är mycket användbar för civil sjöfartsamtidigt som det vore önskvärt att på ett enklare sätt kunnakomplettera utbildningen så att den även kan innebära civilbehörighet för det marint utbildade befälet.På liknande sätt kan de övriga skolorna ges motsvarandesärskilt profilerade utbildningar, varvid ett bättresamutnyttjande av olika resurser -- t.ex. simulatorer -- kanerhållas.I syfte att fortlöpande vidmakthålla och utvecklasjösäkerheten måste stor vikt läggas, inte bara vidgrundutbildningen av blivande befäl, utan också vidfortbildning och vidareutbildning, t.ex. återkommandesimulatorträning. Denna form av kontinuerlig''yrkesträning'' kommer att bli av än störrebetydelse för det redan yrkesverksamma sjöbefälet ihandelsflottan. I ljuset av framstår dettasom än mer angeläget. En samordning av den högre maritimautbildningen -- i någon form av sjöfartshögskola -- skulledärför kunna innebära stora effektivitetsvinster.Den internationella konvention, som reglerarsjöfolksutbildning, certifiering och vakthållning, , är föremål för engenomgripande revision. Tillsynsmyndigheterna i allaberörda länder kommer att behöva avsätta resurser förkontroll av utbildningens uppläggning och genomförande.Till den internationella organisationen, IMO i , skalli fortsättningen redovisas vilka utbildningskrav som ställs,tillgång på lärare, utrustning, etc.En organiserad samverkan mellan de olikautbildningsanstalterna, i form av en ''sjöfartshögskola'',skulle därför kunna innebära stora fördelar för utbildningentotalt. Förutsättningarna för detta bör närmare utredas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning ommöjligheterna till en fördjupad samverkan inom högremaritim utbildning i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GI02Ub637 · 1995-01-25 00:00:00 — I regeringens budgetförslag föreslås stora besparingar påhögre utbildning och forskning. I propositionen föreslås trotsdetta en förstärkning av grundutbildningen och forskningenvid de mindre och medelstora högskolorna, samt inrättandetav en ny högskola i södra region med placeringi . Detta innebär i realiteten en omfördelning frånuniversiteten till dessa mindre och medelstora högskolor.Detta drabbar särskilt de två yngsta universiteten i landet,och , vilka ännu intekan betraktas som fullt utbyggda universitet. Detta framhållsockså av regeringen, som i propositionen skriver att det förUmeå universitet ''ännu behövs en ökning avseende breddoch djup i utbildningsutbudet för att skall kunnabetraktas som fullt utbyggt''. Erfarenheter frånuppbyggnaden av dessa universitet visar att det tar lång tidatt bygga upp väl fungerande och konkurrenskraftigaforsknings- och utbildningsorganisationer.I det rådande statsfinansiella läget är det särskilt viktigt attpå ett effektivt sätt utnyttja resurserna för att den högreutbildningen och forskningen ska kunna hävda sig ikonkurrensen med övriga EU-länders och därmed kraftfulltkunna bidra till utvecklingen av landet. Detta gäller inteminst forskningen där betalar betydande avgifter tillEU, och där landets forskare förväntas att i konkurrens medforskare inom EU hämta tillbaka minst det belopp somSverige satsat. Den uttunning av landets kompetens, somuppstår som en följd av den socialdemokratiska regeringensförslag att förstärka de mindre och medelstora högskolorna,kan bli ett allvarligt hot mot landets konkurrenskraft inomhögre utbildning och forskning.Det behövs i stället en kraftsamling av resurser, vilketinnebär att en fortsatt utbyggnad av ochLinköpings universitet bör prioriteras före en satsning på demindre och medelstora högskolorna.De ambitioner som framförs i propositionen omförstärkning av de mindre och medelstora högskolorna ärlovvärda, men bör ske på ett balanserat sätt utifrån defaktiska förutsättningar som gäller. Universitet ochhögskolor med fasta forskningsresurser och de mindre ochmedelstora högskolorna, bör på ett kraftfullt sätt stimulerastill att bygga upp fungerande nätverk och genomförasamarbete. Det arbete som pågår med att utveckla ett välfungerande nätverk och samarbete mellan ,och , är mycket lovvärt ochbör därför särskilt stimuleras.Splittra inte resurserna -- Bygg vidare på Umeåuniversitet! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en omfördelning av fakultetsanslagenoch en fortsatt uppbyggnad av universiteten i ochLinköping.
mot · GI02Ub642 · 1995-01-25 00:00:00 — Återigen pågår en diskussion om det ökande behovet avcivilingenjörer. Det nationella behovet har belysts i flerautredningar. Det finns därför anledning att framhållaMitthögskolans förutsättningar för en sådan utbildning.Södra och mellersta industrier skapar det störstanettotillskottet till vår handelsbalans. Tyvärr har också denindustrin det största avståndet till civilingenjörsutbildningen.För närvarande har påfarkost-, kemi- och maskinteknikutbildningarna i samarbetemed KTH. Högskolan har också utvecklat längreutbildningar som systemteknik, processekonomi ochprocessteknik.Mitthögskolan har genom sin forskningsanknutnautbildningssatsning bättre förutsättningar än någon annan avde mindre och medelstora högskolorna att startacivilingenjörsutbildning. Inte bara detta talar tillMitthögskolans fördel. Även av studiesociala skäl bordemålet vara att det finns möjlighet för studenterna att slippabryta upp och tvingas byta studieort för att kunna slutförautbildningen.Satsningen bör ske stegvis och i nära samarbete med KTH. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om civilingenjörsutbildning vidMitthögskolan.
mot · GI02Ub646 · 1995-01-25 00:00:00 — Forskning och högre utbildning på idrottsområdet Idrotten berör, som största folkrörelse, en lång radolika kunskapsområden alltifrån fysiologi, medicin ochteknik till beteende- och samhällsvetenskapliga ämnen.Högre utbildning och forskning inom idrotten spänner överalla dessa områden och är en nödvändig förutsättning föridrottens utveckling vad gäller såväl barn- ochungdomsidrott som bredd- och elitidrott. Utökad kunskapbehövs också kring idrotten som folkrörelse ochsamhällsfenomen. Inte minst viktig är dennakunskapsutveckling som bas för idrottens ledarutbildning.Med tanke på idrottens betydelse för våra barn ochungdomar är det angeläget att idrottsledarna ges godamöjligheter till utbildning som står på en solid vetenskapliggrund.Skapandet av ) ochinrättandet av en självständig Idrottshögskola ingavförhoppningar om en kraftfull förstärkning av svenskidrottsforskning. Dessa förhoppningar har emellertid i storutsträckning grusats, då idrottsforskningen inte givitsnödvändiga resurser.Idrottsforskningen har framför allt finansierats avidrottsrörelsen själv. Med tanke på idrottens bredd ochsamhälleliga betydelse bör denna forskning i första handvara ett ansvar för utbildnings- och forskarsamhället medandet mer behovsanpassade utvecklingsarbetet är en fråga föridrottens egna organisationer. är det naturligt attidrottsrörelsen får ett inflytande över de organ somsamordnar idrottsforskningen i landet.CIF är underordnat i Stockholm.Det finns inga starkare skäl till en sådan koppling och KI harheller inte visat något större engagemang när det gäller attutveckla och den svenska idrottsforskningen iallmänhet. Från idrottsrörelsens sida framförs önskemål omatt omvandla ett friståendeforskningsråd. Det finns även detaljerade planer på hur ettsådant Idrottens Forskningsråd skulle kunna bemannas ochverka. En utveckling av åt detta håll skulle avsevärtstärka den svenska idrottsforskningen över hela landet.Samtidigt som det är viktigt att stimulera och stödjaforskning på idrottsrelevanta områden på samtliga högskolorär det naturligt att se i som ettnationellt centrum för idrottslig kunskapsutveckling.Idrottshögskolan fick vid starten , trots påpekande frånRiksidrottsförbundet, inga fasta forskningsresurser. Inteheller fick rätt att utdela sedvanligaakademiska examina (kandidat-, magister- ochdoktorsexamen). För att ska bli detkunskapscentrum som den borde vara krävs attundervisningen vilar på aktuell vetenskaplig grund och ettnära samarbete med andra forskningsinstitutioner i Sverigeoch internationellt. Detta kräver emellertid att skolan, i likhetmed andra idrottshögskolor i , får egna fastaforskningsresurser och sedvanlig akademiskexaminationsrätt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa ett idrottens forskarråd,2. att beslutar ge i forskningsresurser fr.o.m. /96,3. att beslutar att i rätt att utdela akademiska examina (kandidat-, magister-och doktorsexamina).
mot · GI02Ub647 · 1995-01-25 00:00:00 — För skedde en samlad översyn av det s.k.läkarutbildningsavtalet. Avtalet reglerar statens ekonomiskaersättning för läkarutbildning och viss forskning tillläkarutbildningsorter. har fråntidigt 70-tal fram till utvecklats väsentligt när det gällersåväl akutläkarutbildningen som forskningsverksamheten.Det är nu hög tid att göra en ordentlig utvärdering av och fastställa nya ersättningar till de olikaläkarutbildningssjukhusen. Det är enligt min mening viktigtatt vårt lands universitetssjukhus erhåller likartadeförutsättningar inom den del av verksamheten som reglerasav det s.k. . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av läkarutbildningsavtaletoch om fastställande av nya ersättningar tilluniversitetssjukhusen för läkarutbildning och vissforskningsverksamhet.
mot · GI02Ub648 · 1995-01-25 00:00:00 — Livslångt lärandeDe senaste årens förändringar av den akademiskautbildningen har främst fokuserats på forskning,grundutbildning och på de institutionella formerna. I dearbeten som skedde inom Agenda 2000-projektet ägnadesstort intresse även åt kompetensutveckling eftergrundutbildningen.Det förefaller nu som om det nyaresurstilldelningssystemet lett till ett minskat intresse frånuniversiteten och högskolorna att satsa resurser på såvälfristående och enstaka kurser som distansutbildning. Dettahar i sin tur minskat möjligheterna till kvalificeradfortbildning och kompetensutveckling för dem som hargrundutbildningen bakom sig, åtminstone inomvissa ämnesområden.För långa akademiska yrkesutbildningar som t.ex.psykologutbildningen, finns ett önskemål omkompetensutvecklande kurser efter avslutadgrundutbildning. Detta för att kunna möta ett uttalatspecialiseringsbehov inom olika verksamheter. Här behövsuttalanden och anvisningar initierade av riksdag och regeringsom uppmärksammar behovet av kompetensutvecklandeinsatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kompetensutveckling eftergrundexamen.
mot · GI02Ub649 · 1995-01-25 00:00:00 — ''skall genomföra musiker- ochmusiklärarutbildning, musikpedagogiskt utvecklingsarbetepå högsta internationella nivå för samhällets, yrkeslivets ochkulturlivets behov.'' Högskolestyrelsen har mycket stor betydelse försvenskt musikliv. Utbildningen har gott internationellt rykte.Musikerutbildningen är den förnämsta i landet ochmusiklärarutbildningen är en förebild för övriga ,med sin kombination av musikalisk bredd och pedagogiskförankring. Även dirigentutbildningen har de senaste årenvarit mycket framgångsrik.Musikutbildning är dyrare än nästan all annan utbildningpå grund av den höga graden av individualisering ochkontinuerlig handledning, vilket innebär höga lärar- ochlokalkostnader. Trots detta får den dyra musikutbildningen iregeringens förslag den lägsta per capitatilldelningen av dekonstnärliga högskolorna. Det nyaresurstilldelningssystemet missgynnar också den högremusikutbildningen. KMHs situation är nu prekär. Omutbildningsuppdraget skall kunna fullföljas utan drastiskanedskärningar av undervisningsvolymen ochutbildningsstödet måste tillföras ytterligaremedel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till anslag C 39. iStockholm: Grundutbildning för /96 anvisar10 utöver vad regeringen föreslår eller således126 .
mot · GI02Ub650 · 1995-01-25 00:00:00 — blev självständig 1977 efter atttidigare ha varit en universitetsfilial till Göteborgsuniversitet. De flesta nya högskolor och universitet ute iEuropa fick rättigheter till och resurser för att bedrivaforskning och forskarutbildning så skedde inte i Sverige.Trots att högskolorna i , och alltså intei dag har tillgång till en fast forskarorganisation har de trehögskolorna genom samarbete med universitet och genomlokala initiativ byggt upp egna modeller för forskning.Regeringen föreslår nu att satsningar skall göras på de småoch medelstora högskolorna och att forskningen ochforskarutbildningen bör stärkas. Detta för att så långt möjligtöka förutsättningarna för att grundutbildningen skall varalikvärdig i hela högskolan och att den skall vila påvetenskaplig grund. Regeringen föreslår att de små ochmedelstora högskolorna skall ges möjligheter att inrättaprofessurer.Expansionen av den högre utbildningen har i hela landetvarit betydande. Detta gäller även somunder haft en mycket kraftig volymtillväxtsåväl till grundutbildningen som till kurser påfördjupningsnivå. I absoluta tal har högskolan vuxit med ca1 000 helårsstuderande . I 1977 årshögskolereform slogs fast att samtliga universitet ochhögskolor har ett nationellt ansvar och en nationell uppgift.Högskolan i har i allt större utsträckning attraheratstudenter från andra län i och kan således sägasha en etablerad roll inom den högre utbildningen i landet.Samtidigt har högskolan ökat sitt internationellaengagemang och har deltagit i flerautbytesprogram.För del är högskolan en högt värderad resursinte bara med tanke på att främja den allmännakompetensutvecklingen i näringsliv och offentligverksamhet, utan också för att stimulera den sociala,kulturella och ekonomiska utvecklingen i länet. I ettframtidsperspektiv är det viktigt att högskolan kan utvecklasbåde i sin roll som utbildare och som kunskapsskapare.Högre utbildning av god kvalitet stimuleras av närvaron avfasta forskningsresurser i en väl fungerande organisation förforskning och forskarutbildning. Forskningen ochkunskapsskapandet stimuleras i sin tur av möjligheten attutexaminera nya forskare vid institutionen och därmed ökaförutsättningarna till att rekrytera önskvärda kompetenser tillforskarutbildningar.Motionärerna anser att i framtidaforskningsutbildningar bör ha examinationsrätt för attdärigenom kunna skapa långsiktigt förbättradeförutsättningar för såväl forskning som grundutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskarutbildning ochexaminationsrätt i forskarutbildningar vid iKarlstad.
mot · GI02Ub651 · 1995-01-25 00:00:00 — Den akademiska världen domineras av män -- professorer,dekaner och prefekter. Mer än tre fjärdedelar avforskarassistenter och lektorer är män trots att kvinnorna äri majoritet inom de flesta typer av grundutbildning. Andelenkvinnor bland professorer är enbart sex procent.Jämställdheten inom universitet och högskolevärlden gåralltför långsamt.I finns Kvinfo etttvärvetenskapligt kvinnoforskningsinstitut direkt underställtdet danska kulturministeriet.Vi anser att det är viktigt att ett kvinnoforskningsinstitutenligt dansk modell kommer till stånd även i . Detpågår mycket kvinnoforskning, men det finns ingensammanfattande forskning på området. Ett svenskt Kvinfoska bl.a., anser vi, samla forskning kring kvinnors situationoch villkor.Högskolan i har i sin policy att vara en högskolamed jämställdhetsprofil. Styrelse och ledning har uttalatdetta och skrivit in det i högskolans jämställdhetsplan. Vidhögskolan finns även ett särskilt Jämställdhetscentrum sombestår av grundutbildning, forskning, utveckling ochuppdragsutbildning. Vidare finns i förfolkhälsoforskning och i och Jämställdhetscentrum är mycketpositiva till att vara en bas i ett svenskt Kvinfo med uppgiftatt göra högskolor och universitet mer jämställda. Moderninformationsteknik gör det möjligt att ettinformationscentrum är utlokaliserat i landet och samtidigtär ett nationellt nätverk. Jämställdhetscentrum skulle ävenkunna vara basen i ett nationellt informationsnät omkvinno/mans- och jämställdhetsforskning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillskapande av ettkvinnoforskningsinstitut och att detta lokaliseras tillKarlstad.
mot · GI02Ub652 · 1995-01-25 00:00:00 — En studie som WHO gjort visar att mellan 20 och 40 %av de patienter som söker läkarhjälp inom primärvården harnågon form av psykiatriska besvär, depression, ångest ellerdrogproblem. Av dessa fick endast cirka hälften riktigdiagnos och behandling.WHO:s siffror stämmer väl överens med den s.k.Lundbystudien, en stor svensk undersökning som gjorts aven befolknings psykiska hälsa. Enligt professor , ledare för denna studie, är det inte alls otänkbartatt två tredjedelar av alla alkoholmissbrukare, hälften av alladepressioner och en tredjedel av alla med ångestsjukdomarinte får adekvat hjälp.WHO:s studie visar dessutom att psykiska sjukdomar ärmer invalidiserande och ger anledning till högre sjukfrånvaroän fysiska. Patienter som led av psykiska besvär, t.ex.depression och ångest, var i genomsnitt förhindrade att klaradet vanliga vardagslivet, att arbeta, gå ut och handla, etc. sexdagar . Patienter som led av fysiska sjukdomarsom diabetes, ledbesvär och ryggont hade permånad.En annan studie, utförd av vidGöteborgs Universitets Socialmedicinska avdelning, sombeskriver vilken vård trafikskadade får, visar att de psykiskabesvären underskattas med onödigt lidande som följd.Många trafikskadade upplever oro, rädsla och sömnbesvärännu efter det att olyckan inträffat. De flesta får endastfysisk rehabilitering vilket är en allvarlig brist inom vården.Många får kämpa med psykiska resttillstånd utan attfå professionell hjälp.Varje dag tar i genomsnitt sex personer livet av sig iSverige. Siffran har varit tämligen . Självmordsfrekvensen är högst bland äldre män.Önskvärt vore att man bättre kunde ringa inhögriskgrupperna och att sjukvården tidigt gick in med stödoch hjälp vid olika depressionstillstånd. Ett projekt somanordnades för distriktsläkare på i konsten att rätt behandla depressioner halverade nästanantalet självmord därstädes.Läkarutbildningen måste förändras. Dagens utbildning haren snäv syn på den sjuka människan. Den lämnar ett stortantal människor utan hjälp och grundläggande förståelse,därför att de hamnar utanför en alltför inskränktsjukdomsmodell. Vår tids beundran för den högteknologiskamedicinen gör oss blinda för hur nödvändigt det är attbehandla hela människan -- både kropp och själ.Psykiatriämnet har inom utbildningen låg status. Önskvärtvore att slå samman psykiatri och neurologiämnena. Tvåmånaders grundkurs i psykiatri och tre månaders AT-tjänstgöring ger alltför summariska kunskaper ochutbildningen bör därför förlängas och utökas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn avläkarutbildningen.