mot · GI02Sf611 · 1995-01-25 00:00:00 — Om detta skall lyckas måstestarka insatser göras för att föräldragenerationen invandrarebibringas goda kunskaper i svenska och om det svenskasamhällets grundläggande normer och lagar, sominvandrarbarnen får en sund känsla för såväl somden egna minoritetens kulturella rötter.Integreringen kräver att samhället på olika sätt motverkarmotsättningen mellan att vara svensk och att tillhöra enminoritet. Många svenskar har erfarenhet av att i någotavseende tillhöra en minoritet. Detta sätts inte i motsättningtill svenskheten.För invandrarbarnen uppstår lätt känslan av kluvenhet.Samhället måste genom olika institutioner medverka till attdet blir naturligt att exempelvis vara både svensk och finsk,svensk och zigenare, svensk och jude, det som ibland brukarkallas en ''dubbel, förenlig identitet''.Diskriminering, rasism och främlingsfientlighetDet finns många teorier om orsakerna till diskrimineringoch rasism. Den som är företrädare för majoritetsgruppen iett samhälle upplever inte den etniska tillhörigheten särskiltstarkt. Upplevelsen av lojalitet med sin egen etniska grupptillsammans med familjesammanhållning är ett mycketstarkt socialt ''cement''.En erfarenhet från många länder är att rasism ochfrämlingsfientlighet inte motverkas enbart med informationoch utbildning. I har vi haften då och då uppblossande antisemitism, som i nazismensTyskland ledde till världshistoriens grymmaste rasism --trots att detta land hade en lång humanistisk och kristenkulturtradition.För att förhindra diskriminerande och rasistiska handlingarmåste det finnas en effektiv lagstiftning mot rasism, menäven möjligheter till positiva möten mellan företrädare förolika folkgrupper.Den svenska lagstiftningen förbjuder hets mot folkgruppoch ''olaga diskriminering'' av minoriteter. Lagstiftningengäller även arbetsmarknaden.Det svåraste området att påverka när det gäller rasism ärattityder och fördomar. Under hela uppfostringsperioden i enmänniskas liv präglas dessa föreställningar. Forskare pekarpå vikten av att barn och ungdomar bibringas en tryggsjälvtillit. Den som känner sig trygg och säker har lättare attmotstå fördomar mot och aggressiva attityder till människorfrån andra kulturer och folk.Familjen har en viktig roll för att barnen ska utvecklasjälvtillit, demokratisk människosyn och respekt för andrasmänniskovärde. Också skolans arbete måste inriktas på atthos varje elev skapa upplevelsen av kompetens och självtillit.Diskrimineringsombudsmannen, , har en mycket viktiguppgift när det gäller att påvisa tendenser till rasism ochfrämlingsfientlighet. Denna myndighet bör kompletteras pådet kommunala planet genom att varje kommun utser entjänsteman som skall ha som en av sina arbetsuppgifter attmotverka diskriminering och rasism inom kommunen ochdess verksamhet.Ytterligare förbättringar kan dock göras. harskrivit under en mot rasism. I dennakonvention sägs att länder som ratificerar dokumentet ocksåskall stifta lagar som förbjuder rasistiska organisationer. FNhar påpekat att ännu inte uppfyllt dettakrav.I vårt land menar många att yttrande- ochföreningsfriheten är så viktig att rasistiska organisationerinte bör förbjudas.Enligt vår mening finns det dock anledning att övervägaett förbud mot organisationer som uppenbart har som sittviktigaste syfte att sprida ett rasistiskt, diskriminerandebudskap.ArbetsmarknadenFlyktingar och invandrare har haft stor betydelse förframväxten av det industrialiserade efter andravärldskriget. Invandrare har oftare lägre betalda och tyngrearbeten än svenskar. Arbetslösheten bland invandrare, isynnerhet gäller det ungdomar, är mycket högre än blandsvenskar. Det finns dock svagheter i statistiken av ungefärsamma orsaker som när det gäller invandrares brottslighet.Många invandrare är mycket skickliga hantverkare inomyrkesområden som praktiskt taget försvunnit i vårt land.Samtidigt finns ett ökande intresse för hantverksyrken.Förekomsten av sådana ''udda'' yrken bland invandrareborde inventeras. Detta skulle skapa samverkan mellansvenskar och invandrare som vill utvecklahantverkstraditionerna inom ett visst område.Människors förmåga att hävda sig på arbetsmarknaden harett starkt samband med deras utbildning. Skolansyrkesorientering måste förstärkas, så att invandrarbarn vågarvälja yrken och utbildning som kanske inte stämmer med dentraditionella bilden bland deras föräldrar. Också föräldrarnakan därför behöva en bättre översikt över den svenskaarbetsmarknaden och möjligheterna till vuxenutbildning.En tillgång för !Sverige kommer också i fortsättningen att vara ettinvandrarland. Kulturelement som invandrare ochminoriteter bidragit med har berikat densvenska kulturen. har grunden för det svenskasamhället visat sig stabil. Denna grund hjälper till attmotverka rasism och diskriminering och ser varje nymedborgare som en individ med människovärde ochmöjligheter -- en tillgång för . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en uppdelning i invandringsfrågoroch minoritetsfrågor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en uppdelning avInvandrarverkets arbetsuppgifter,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en tydligare definition av skäl somkan åberopas för asyl för krigsvägrare och de facto-flyktingar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att asyl även bör beviljaskrigsvägrare som flytt från ett inbördeskrig,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en uppföljning av situationen föravvisade asylsökande,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att söka uppehållstillstånd iSverige,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ''medborgarvittnen'',8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot att barn tas i förvar ihäkte i väntan på avvisning/utvisning,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förvarstagna asylsökande skallplaceras i lämpliga lokaler som tillgodoser kravet på respektoch värdighet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild ''flyktingpeng'',11. att som sin meningen ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en försöksverksamhet därideella organisationer får ta emot flyktingar utöverflyktingkvoten,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillvaratagande av erfarenheter avden flyktingpolitik som bedrivs i genom enförsöksverksamhet,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kyrkofriden,114. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en individuellt avpassad utförliginformation om förhållandena i , om lagar, omrättigheter och skyldigheter samt om demokratinsövergripande människosyn,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ()bör få laglig rätt att ta del av polis- och kriminalregister föratt hindra att män som misshandlat ''importerade'' kvinnorkan upprepa ''importen'',16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att systematisk våldtäkt skallräknas som tortyr och utgöra asylskäl,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning om kvinnligkönsstympning,218. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att försök med flyktingutbildninginför återresan till hemlandet ges redan i ,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försök med återvändandeprojektför flyktingar som vistats i och själva önskaråtervända,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att invandrare med akademiskeller annan yrkesutbildning skall erbjudas att få sinutbildning från hemlandet kompletterad i ,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunala''diskrimineringsombudsmän'',22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot rasistiskaorganisationer, i enlighet med FN:s konvention motrasism,123. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillvaratagande avhantverkskunskaper bland invandrarna.