mot · GI02Fö317 · 1995-01-25 00:00:00 — Världens försvarsindustrier utgör ett av de främsta hindrenför nedrustning och ubåtstillverkaren i äringet undantag. har en stark ubåtsflotta med 12konventionella ubåtar, fem av typ Sjöormen, tre av typNäcken och fyra av typ . ska dennaubåtsflotta moderniseras, först med tre Gotlandsubåtar somär under tillverkning och senare med fem Ubåt 2000. Det ärför sent att stoppa inköpet av Gotlandsubåtarna, men det ärhög tid att anskaffningen av Ubåt 2000 diskuteras ordentligt.Enligt den officiella säkerhetspolitiken har ubåtarna haften viktig roll i invasionsförsvaret, för att kunna sänkaytfartyg vid en invasion. är upplöst ochRysslands flotta har mer eller mindre kollapsat. Hotet omsjöinvasion har därför kraftigt tonats ned, inte minst av StenSwedlund, chefen för kustflottan. Det säkerhetspolitiskamotivet till starka ubåtsförsvar har alltså reduceratsi takt med att invasionshotet minskat eller försvunnit.Ubåtarna sägs också vara viktiga vid ubåtsjakt, menmarinens påstådda ubåtsjakt har, enligtmarinens egna uppgifter, inte riktat sig mot inkräktandeubåtar utan till stor del mot däggdjur.Men det är inte bara säkerhetspolitiska bedömningar somligger till grund för vapenanskaffningar. Iförsvarsbeslutet kan man läsa att det är ''ytterstangeläget att vi inom landet kan bibehållanyutvecklingskapacitet för ubåtssystem''. Detta synsätt fårabsurda konsekvenser.Regeringen beslöt 1990 att två av de fem Sjöormen-ubåtarna skulle renoveras och få sin livstid förlängd. Dessaubåtar kommer sålunda, enligt , attunder få ''en hög effekt till låg kostnad''. Menvarför renoverade man i så fall bara två av fem ubåtar? Ochvarför planerar man att tade tre återstående ubåtarna ur drift, trots att dessa, enligtfartygschefen på , ''kommer att ha mycket att geäven ''? Jo, regeringen ville stödjaKockums. Eftersom varvet inte hade fått någon nyexportorder, beslöt regeringen att beställa tre nyaubåtar, A-19 klass. Och behövdes inte de treSjöormen-ubåtarna, som därför skrotas. En mycket dyr affärför svenska folket. -- Om vi hade väntat skulle det kanskeinte funnits något att beställa ifrån, sade JanNygren, då statssekreterare i försvarsdepartementet, i ettförsvar av regeringens beslut.Det var alltså ingen hotbild mot , utan värnandet avförsvarsindustri och sysselsättning, som motiveradebeställningen av de tre Gotlandsubåtarna och som bidrog tillökningen av de svenska militärutgifterna.Sedan 1990 utvecklar och tillsammansännu en ny ubåt, kallad Ubåt 2000, eller ''Flundran''. Enligtplanerna skall fem sådana ubåtar tillföras den svenskamarinen mellan . Ubåt 2000 skall ersätta detvå kvarvarande Sjöormenubåtarna, samt de treNäckenubåtarna som togs i bruk 1980--81. harbeslutat att skjuta upp, eller helt ställa in, ett inköp av nyaubåtar och istället renovera sina nära ubåtar.Varför driver inte en liknande politik, som ettalternativ till att utveckla ännu en ubåt? Svaret är på nytt:Kockums, sysselsättningen och vikten av att upprätthållakompetensen att tillverka ubåtar i Sverige.Att utveckla en ubåt är dyrt, mellan 300 och 500 miljonerkronor. anslog regeringen ca 50 miljonerkronor för studier. Nästa beslut, om projektering, skulleenligt FMVs planer tas . Men trots attbeslutsunderlaget inte var färdigt hastade f.d.försvarsminister genom ett beslut omprojektering före riksdagsvalet i höstas.Regeringen hemlighöll kostnaden, men i avslöjades att beslutet var värt 120 miljonerkronor för . Den totala kostnaden för fem Ubåt2000 kan uppskattas till . Det betyderatt hitintills bara bekostats av hela projektet.Att utveckla en helt ny ubåtstyp får kostsammaföljdverkningar, som oftast inte går att räkna fram vidprojekteringen. De uppstår senare vid drift och underhåll. Såännu är det tid att stoppa Ubåt 2000. Vi anser att statensfinansiering av projektet skall stoppas, när deredan ingångna avtalen så medger. Det finns, som sagt, ingaverkliga säkerhetspolitiska motiv till att bygga Ubåt 2000.Däremot finns det ett starkt utrikespolitiskt argument mothela projektet. Redan nu anpassar sig nämligen tillexportmarknaden vad avser Ubåt 2000. -- Det är viktigt attUbåt 2000 utrustas med egenskaper som ärkonkurrenskraftiga på exportmarknaden, har projektledarenpå slagit fast. Därför har startategenfinansierade studier av olika exportversioner av Ubåt2000.Idag är det bara ett land i som förfogar överkonventionella ubåtar, . försöker säljaubåtar, inte bara till , utan också till ,och . Regionen upprustar och Kockumserbjuder sina tjänster. Lite längre norrut finns en annanmarknad. Där vill sälja ubåtar till , somrustar mot . Ubåtar är ett mycket effektivt, ochoffensivt, vapen i krig. De kan operera långt inne på en annanstats territorialvatten, som en del i krigsförberedelser eller iett anfallskrig. Många stater planerar nya ubåtsinköp. Detleder till en rustningsspiral som kan bli guld värd för , vars olika bolag dock använder sig av helt skildaförsäljningsargument:-- Ubåtar är ett säkerhetspolitiskt instrument för fredligalösningar, säger marknadsdirektör . Han vill sälja konventionella ubåtar tillSydostasien.-- Hotet från konventionella ubåtar vid regionala konflikterökar, säger kollegan , marknadschef inomBofors . Han vill sälja torpeder tillSydostasien. Så när sålt ubåtar ställer uppoch säljer torpeder för ubåtsjakt.Den måste se sanningen i vitögat: Detvore en bättre freds- och utrikespolitik att stoppautvecklingen av Ubåt 2000 och försök att få en nyexportorder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att avbryta statens finansiering avutvecklingen av Ubåt 2000.