ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Bo537 · 1995-01-25 00:00:00 — omkom 110 personer i bostadsbränder.Genomsnittet ligger på cirka 80--90årligen omkomna. Årets siffra pekar på över 20 procentsökning av omkomna i bostadsbränder. Avförsäkringsbolagens statistik framgår att under förra åretinträffade omkring 25 000 bostadsbränder fördelade på villormed ca 14 000 och i flerfamiljshus 11 000. Detta visar på enökning jämfört med tidigare år.Ett väl fungerande brandlarm är det säkraste sättet attupptäcka och varna för en brand. Detta ger ocksåförutsättningar för snabba insatser och effektiv släckning,innan stora skador sker.I är det nu enligt lag krav på brandvarnare i allabostäder.I dag har de flesta enfamiljshus brandvarnare. Antaletlägenheter med brandvarnare är , detta visaratt behovet av brandvarnare i lägenheter är stort.Vi föreslår därför att i byggregler införes kravom att brandvarnare skall installeras i all nyproduktion och iäldre lägenheter i samband med renovering och tillbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av krav på brandvarnare ibostäder.
mot · GI02Bo539 · 1995-01-25 00:00:00 — De mycket stora översvämningar som sommaren 1993drabbade och åstadkom oväntatstora skador. Vattennivåerna blev mycket höga inte minstnedströms kraftverksdammarna i älvarnas nedre lopp t ex iSollefteå. Alla som kunde åse vad som hände fick klart försig vilka enorma krafter som släpps lösa vid dessavattenflöden. Utom skador på mark och byggnader intillälven uppstod också vissa skador på en del dammar. Älvarnaär helt utbyggda för vattenkraftsändamål och helt reglerade.Vid utbyggnaden hävdade regleringsintressenterna medbestämdhet att en reglering skulle minska översvämningarnamed åtföljande skador. visade det sig att den oregleradeVindelälven inte svämmade över och inte åstadkom någraskador medan , som är helt utbyggd, bland mycketannat allvarligt skadade kajen och andra strandnära områdeninne i centrum.Länsstyrelserna har ansvaret för dammsäkerheten ivåra reglerade vattendrag. Med tanke på de enormakonsekvenser som ett eventuellt dammhaveri kan få, är dockfrågan om inte en nationell tillsynsmyndighet skullebehövas, inte minst mot bakgrund av den internationaliseringsom sker av svensk vattenkraftsindustri. En med uppgifter, ansvar ochfinansiering i likhet med börutredas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning om inrättandet av enStatens vattenkraftsinspektion.
mot · GI02Bo541 · 1995-01-25 00:00:00 — Senaste skrivningen i byggregler möjliggöranvändningen av återluft i barnomsorgslokaler. Detta är ettstort steg tillbaka i en utveckling som i övrigt går motsundare inomhusmiljöer. Det är upprörande att just denkategori av befolkningen, barnen, där man uppmärksammaren ökande allergiutveckling, ska behöva riskera att växa uppi allt sämre inomhusklimat.Det är allmänt känt att daghemmen brottas medventilationsproblem. De har i vissa fall svårigheter att levaupp till fastställda normer. På grund av nedskärningar inombarnomsorgen tvingas de också skriva in allt fler barn peravdelning.Förbud måste införas mot användning av återluft.Systemet bygger på att redan använd och förorenad luftåterinförs i friskluftintaget. Föroreningarna smutsarytterligare ned tilluftskanalerna och återinförs till alla rum.Koldioxidhalten ökar och för allergiska barn tillkommerytterligare problem.På ett daghem med återluftssystem försvåras vistelsen förett allergiskt barn genom att föroreningar som uppkommervid t.ex. hobbyverksamhet, limångor etc., förs ned i alla ruminklusive vilrum.Ur allergiförebyggande synvinkel är det ytterst viktigt attbarnomsorgslokaler utrustas med en bra fungerandeventilation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attförbud skall införas mot användning av återluft ibarnomsorgslokalers ventilationsanläggningar.
mot · GI02Bo542 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt miljöskyddsförordningen 4 § krävs inte tillståndenligt miljöskyddslagen för utsläpp av avfall eller andra fastaämnen i ett vattenområde om tillstånd har lämnats enligtvattenlagen. Syftet med detta är att undvika endubbelprövning. Skäligt vore då att den bedömning somvattendomstolarna ska göra enligt vattenlagen görs påsamma grunder som om prövning hade skett enligtmiljöskyddslagen. Så är dock inte fallet. Bedömningarna ivattenlagen finns i 3 kap, 3 och 4 §§ och i miljöskyddslagen5 och 6 §§.Eftersom bedömningsgrunderna är annorlunda ivattenlagen gör vattendomstolarna en mindre noggrannmiljöprövning. Bedömningen av olägenheter bedöms ocksåannorlunda. Tyvärr förefaller det att miljökompetensen är låghos vattendomstolarna och därmed möjligheten att förståmiljömässiga aspekter som framförs under ärendetsbehandling. Ett aktuellt exempel då miljöfrågorna intetillmätts nämnvärd betydelse är i dom1994-07-29 i (dom DVA 77, mål nr VA 72/93). Imålet ansöker om att muddra ca massor som är kraftigt förorenade i . Deinnehåller bland annat uppskattningsvis kvicksilver.Trots stark oro för risk för negativa miljökonsekvenser somframförts av två kommunala myndigheter, Länsstyrelsensamt bedömdes vattenföretaget varatillåtligt och tillstyrktes utan villkor om långtgåendeförsiktighetsåtgärder. Risken att kvicksilvret kommer attspridas är uppenbar. Domen har överklagats av såvälSödertälje som kommuner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att vattenlagenmiljöanpassas så att den tillämpar samma miljömässigabedömningsgrunder som miljöskyddslagen.
mot · GI02Bo543 · 1995-01-25 00:00:00 — Omprövning av gamla vattendomar Många kraftverk och sjöregleringar drivs med stöd avmycket gamla vattendomar. Dessa domar tillkom under entid då miljövårdsfrågorna hade en underordnad roll ivattendomstolarnas prövning.Under vissa förutsättningar kan villkoren i en vattendomomprövas. I första hand torde det varavattenhushållningsbestämmelser som är angelägna att seöver, men även villkor (eller bristen på villkor) avseendefisktrappor, fiskutsättning och andra skadeförebyggandeeller kompenserande åtgärder. Frågor rörande omprövningregleras i vattenlagen kap 15. Ansökan om omprövning kangöras av kammarkollegiet och -- i vissa fall -- kommun ellervattenförbund.Den som driver en reglering skall i regel ersättas för detproduktionsbortfall som uppkommer i samband med enomprövning av villkoren. För vattendomar meddelade enligtgamla vattenlagen (ÄVL) är dock tillståndsinnehavarenskyldig att tåla ett produktionsbortfall på högst 5 procentutan krav på ersättning. (För tillstånd meddelade enligt nyavattenlagen är motsvarande gräns 5--. Flertalet nuaktuella omprövningsärenden torde dock vara prövade enligtÄVL. )Den låga gränsen för det produktionsbortfall som skalltålas utan krav på ersättning innebär att för miljön skadligasjöregleringar inte kan förbättras nämnvärt utan storaekonomiska uppoffringar från stat eller kommun. Detta kanjämföras med de förhållanden på miljövårdsområdet därprincipen att förorenaren betalar råder. Den som åsamkar enskada på miljön skall också betala de kostnader somuppkommer för att mildra skadeeffekterna. Motsvarande börockså i högre grad än nu gälla beträffande omprövning avvillkoren i vattendomar.Kammarkollegiets roll i samband med omprövningar kandiskuteras. Allt fler miljövårdsfrågor har decentraliserats.Länsstyrelserna har den kompetens som krävs för att ivattendomstolen ansöka om omprövning i flertalet fall.Ändring i vattenlagen m.m. bör utredas i följandeavseenden:1. Vid sidan av kammarkollegiet bör även harätt att ansöka om omprövning av villkor i vattendom.2. Tillståndsinnehavares rätt till ersättning avproduktionsbortfall vid omprövning av villkor i regleringarsom är skadliga för miljön bör begränsas kraftigt.Miljöskyddskommittén bör lämpligen fåutredningsuppdraget. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet attansöka om omprövning av villkor i vattendom,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begränsning av rätten tillersättning vid omprövning av villkor i vattendom.
mot · GI02Bo544 · 1995-01-25 00:00:00 — Barns intressen vid planfrågor Vid en jämförelse mellan fem länder, , ,, och , visar det sig att ärdet enda land som saknar normerade krav när det gäller hurbarns lekmiljö skall vara utformad. I redan byggda områdenär kraven ännu otydligare och där skall man enligt § 16 iPBL, bara uppfylla kraven om det efter omständigheternakan anses rimligt med hänsyn till kostnaderna för arbetet ochtomtens särskilda egenskaper.Hur påverkas barns miljö av åtgärder som förtätning avbebyggelse, minskade resurser för anläggning, underhåll ochskötsel av friytor och grönområden? Vem tar tillvara barnensintressen i arbetet med översiktsplaner och detaljplaner?Barns synpunkter bör komma fram även i de härsammanhangen, för:Barnen har kunskap om sin egenmiljöBarnen har rätt till inflytande enligtBarnkonventionenBarn är goda observatörer,miljöorienterade och medvetna om omgivningenBarnbehöver tränas i demokrati och medborgarskapI har man kommit långt på det här området. Derikspolitiska riktlinjerna säger att kommunerna skall läggaupp planeringsarbetet, så att barns och ungas synpunkterkommer fram och att de själva får chansen att delta. En följdav detta är att staten ålagt kommunerna att utse en särskildtjänsteman som skall tillvarata barnens intressen i''bygningsrådet'', vår motsvarighet till byggnadsnämnden.Det finns risk för att barnens speciella behov åsidosättseller glöms bort, nu när detaljregleringen i lagstiftningen harminskat. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den ser över PBLenligt vad i motionen anförts,2. att hos regeringen begär att den i likhet med iNorge ser över möjligheten att utse en särskild ansvarigtjänsteman för att tillvarata barnens intressen i planfrågorenligt vad i motionen anförts.
mot · GI02Bo601 · 1995-01-25 00:00:00 — inträffade som dådrog till sig ett omfattande politiskt och massmedialtintresse.Den nedsmutsning av vissa områden med cesium som detradioaktiva regnet medförde har inte minst för jägarnainneburit stora påfrestningar. Viltköttet inom de hårdastförorenade områdena håller fortfarande värden som oftaavsevärt överstiger gränsvärde 1.500Bq/kg.Inledningsvis var det en självklarhet att cesiumanalyser avkött och fisk var kostnadsfria för kommuninnevånare i dedrabbade kommunerna. Politiska uttalanden gjordes ocksåomedelbart efter olyckan med innebörd att ingen människaskulle drabbas ekonomiskt genom det inträffade. Man hystenaturligtvis också den förhoppningen att cesiumvärdenaefter skulle sjunka så mycket attcesiumbelastningen inte längre kunde betraktas som ettproblem.Dessvärre har emellertid denna förhoppning inte infriats.Inom vissa områden har cesiumbelastningen inte minskatalls. Värst drabbad är kommun där avanalyserat rådjurs- och älgkött visar värden som överstiger1.500 Bq/kg.I tämligen många kommuner inom nedfallsområdet ärfortfarande analyserna av kött kostnadsfria. Inom andrakommuner tar man emellertid ut avgifter för provtagningen.Avgiften per prov varierar från kommun till kommun. Det ärhögst otillfredsställande att människor blir olika behandladeberoende på bostadsort. ökar oron över eventuellakonsekvenser av de radioaktiva födoämnena.Under 1994 avhölls i ett tvådagarssymposiumangående cesium i viltkött. Merparten av de politiskapartierna var representerade vid symposiet. Vad gälldefrågan om att avgifterna för analyser av viltkött skulle varaen statlig angelägenhet rådde full enighet. under 1994gjordes en uppvaktning hos dåvarande jordbruksministernKarl som därvid lovade att utreda och övervägafrågan. Intill nu har emellertid ingenting hänt i ärendet.Ekonomiskt sett är det egentligen en tämligen liten fråga.Analyskostnaden per prov är, beroende på sättet förredovisning m.m., 70--. Då älg och rådjur ger detobetingat största tillskottet till hushållen bör de fria testernainskränkas till dessa djurarter. Vidare bör staten täckakostnaderna för testen endast inom kommuner där mer än 25procent av analyserade prover visat värden över1.500 Bq/kg.Totalt torde detta innebära att antalet cesiumprover påviltkött som staten skall bekosta inte kommer att överstiga5 000 prover . Kostnaden härför, ca en halv miljonkronor, innebär synnerligen väl använda pengar för attminska människornas oro och för att på nytt hos dem få enviss tilltro till tidigare löften och utfästelser.De ekonomiska problemen måste lösas eftersomcesiumfrågan kommer att bestå . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kostnadsansvaret för cesiumanalyser.
mot · GI02Bo604 · 1995-01-25 00:00:00 — Ännu efter Tjernobylkatastrofen kastar dennaolycka en mörk skugga över delar av vårt land. Främst iGävleborgs och kan man ännu intemärka någon påtaglig nedgång av de mycket höga haltercesium 137 som konstaterats i vilt, fisk, svamp etc. Någotannat är heller inte att vänta eftersom halveringstiden förcesium är . Människor med intresse för att ta tillvara detsom naturen ger inom dessa områden känner fortfarande enstark oro och ett behov av att kontinuerligt mäta halterna avcesium i samband med älgjakt, fiske eller svampplockning.Det gränsvärde som avgör om t ex viltkött tas tillvara är1.500 Bq/kg. I synnerhet i kustområden är det mycket vanligtatt detta gränsvärde överskrids, varför cesiummätning skerav alla skjutna älgar. I vissa utsatta områden överskridsgränsvärdena av varannan, var tredje eller var fjärde älg. Närdet gäller rådjur varierar cesiumvärdena inte bara beroendepå var jakten sker utan också beroende på tidpunkten underåret för jakten.De kommuner som berörs av cesiumproblemen har ivarierande grad ställt upp och bekostat kontinuerligacesiummätningar när ingen annan varit beredd att ta på sigkostnaderna. Detta är dock en kostnad som inte rimligenborde belasta de kommuner som drabbats hårt nog ändå avTjernobylolyckan.Det har tidigare föreslagits att kärnkraftsindustrin bordebekosta nödvändig provtagning eftersom behovet avcesiummätningar orsakats av en kärnkrafts-olycka.Kärnkraftsindustrin har dock varit ovillig att ta på sig dennakostnad.Frågan om vem som skall ta på sig kostnaden för fortsattacesiummätningar kan nu inte längre bara skjutas över påberörda kommuner. Det är ett nationellt ansvar att frågan fåren gemensam lösning för alla berörda områden.Det är också ett nationellt intresse att den samlade statistiksom nu finns tillgänglig i de olika kommunernasammanställs och studeras systematiskt. Inte minst bilden avhur cesiumhalterna förändrats i berörda områden vid olikaårstider och tid efter olyckan borde vara värdefull att fåsamlad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en samlad nationell lösning när detgäller cesiummätningar.
mot · GI02Fi201 · 1995-01-25 00:00:00 — Offentliggörande av IMF:s ekonomiska rapporter Svensk ekonomi har öppnats motomvärlden via omfattande avregleringar och utökathandelsutbyte. Vår omfattande handel och allt friarekapitalrörelser har möjliggjort för oss att förstärka ochutveckla vårt välstånd, men det har också gjort oss mersårbara. För att nå full vetskap om tillståndet för svenskekonomi krävs mer än att känna till inhemska faktorer ochbedömningar.Sverige granskas fortlöpande av en lång rad internationellabedömare. Detta sker för att utröna värdet av sominvesteringsland men också för att forskare ochinternationella organ långsiktigt skall kunna uttala sig omutvecklingen av svensk ekonomi. IMF, den internationellavalutafonden, är ett av dessa organ som granskar Sverige.IMF genomför en gedigen analys på plats i ,inkluderande samtal med representanter för regeringen,oppositionen, , näringslivet och ekonomkåren. Pådetta sätt kan IMF sägas skaffa sig en bättre underbyggdgrund för sina sammanfattande synpunkter, s.k. concludingremarks, än vad som gäller för en del andra ekonomiskabedömare.I dagsläget är dock den krets som får tillgång till IMF:srapporter mycket begränsad. I stort sett endaststatsministern, finansministern och riksbankschefen hartillgång till materialet.Detta är en olycklig ordning och mycket skulle vinnas påatt rapporterna offentliggjordes.Sverige är inte beroende av IMF, eftersom vi inte lånar avvalutafonden. Omvänt bestäms IMF:s intresse för vårt landenbart av en vilja att vår ekonomi skall fungera väl och intebelasta andra länder. Den offentliga debatten skulle vinna påatt en tung, respekterad ekonomisk bedömare utanpartipolitisk anknytning eller belastad av nationellahänsynstaganden får sin bedömning av svensk ekonomioffentliggjord.IMF har en unik ekonomisk kompetens sedd i ett globaltperspektiv. Organisationen verkar i nästan samtligajordens länder. Dess företrädare kan därför göra givandejämförelser mellan länder med liknande problem.IMF-delegationen får dessutom en unik inblick i hur detsvenska ekonomisk-politiska etablissemanget tänker. Derasbedömningar baseras till del på vad de ansvariga för svenskekonomi tycker.En rad länder har börjat publicera IMF-rapporterna. IItalien och sker detta . Andra ländersom publicerar rapporten är , och Spanien.Detta är en utveckling som välkomnas av IMF. Det bordepassa väl ihop med den svenska traditionen med storöppenhet och en omhuldad offentlighetsprincip att också ivårt land börja offentliggöra IMF:s rapporter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att offentliggöra IMF:sårliga sammanfattande synpunkter.
mot · GI02Fi206 · 1995-01-25 00:00:00 — Lönetak i offentlig verksamhet ekonomi är usel och det krävs stora uppoffringarfrån alla oss som vill vara med att bygga upp ett starkareSverige. Vi har en lång väg tillbaka innan vi når fullsysselsättning igen. Ett första steg har tagits men mycketåterstår att göra.I ett läge där statsfinanserna har försämrats på ett sätt sominte tidigare skett i svensk historia är det tvunget att inte barahöja skatter utan även vrida och vända på de offentligautgifterna.Det finns tyvärr fortfarande exempel på offentliga utgiftersom kan ifrågasättas. Det får inte råda något tvivel om att vianvänder de offentliga utgifterna så effektivt som möjligt.Med anledning av de exempel på tvivelaktigt högalönesättningar inom den offentliga sektorn och den stundtalsanstötliga löneutvecklingen bland högre chefstjänstemän,vore det på plats att utreda om det är möjligt att sätta ettlönetak för anställda i offentlig verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning ommöjligheten att inrätta ett lönetak för anställda i offentligverksamhet.
mot · GI02Fi209 · 1995-01-25 00:00:00 — Sänkta arvoden i offentlig sektor När extremt höga löner och styrelsearvoden i offentligägdabolag har motiverats har det vanligen skett genomhänvisningar till den så kallade marknaden, dvs.motsvarande löner och arvoden i privata bolag. Men i självaverket handlar det om en maktens mytologi: det handlar omvänskapskorruption mer än om en fungerandekonkurrensmarknad när storfinansens män utser varandra tillolika styrelseposter eller när man väljer VD för stora bolag.När riksdag och regering nu skall förklara för svenskafolket varför det är nödvändigt att spara på olika bidrag ellervarför det behövs en återhållsam avtalsrörelse försvåras dettaavsevärt av de orimligt höga löner och arvoden somförekommer också i offentligägda bolag -- och även i olikaoffentliga institutioner och ämbetsverk. harockså krävt att riksdagsmännens traktamenten ses över.Ledamöter skall ej kunna erhålla traktamenten som gerkompensation utöver de kostnader man haft i sitt uppdrag.Det förekommer också hutlösa arvoden tillextraknäckande offentliganställda. SE-Bankens s. k.samhällsvetenskapliga råd lär betala ett antal tusenlappar tillett antal professorer, generaler etc. för den ringaansträngningen att lyssna på föredrag och äta en brakmiddag.Arvoden förekommer näroffentliganställda presenterar sådant som är resultatet av detordinarie heltidsbetalda arbetet. Man undrar också hur vissamed ansvarsfulla heltidsjobb har tid att ta en mängd olikabisysslor.Det finns mot denna bakgrund starka skäl att skära ner påextremt höga löner och arvoden. Staten kan gå i spetsen föratt förankra en sådan princip i hela samhället. Regeringenkan ge (skarpa) instruktioner till sina företrädare påbolagsstämmor och i olika avtalsförhandlingar i detta syfte. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att minska storleken på arvoden.
mot · GI02Fi218 · 1995-01-25 00:00:00 — inom kulturområdet m.m, 1,25 miljVarav:Kulturinsatser för invandrarkvinnor 500 000 krBarnkulturcentrum i 750 000 krNäringsdepartementet:+ 108+ 70-- Räntebidrag, 150 milj kr+ Insatser för ny energiteknik, 200 milj kr+ Geologisk undersökningsverksamhet m m, 13 milj kr+ , ny energiteknik, 45 milj krMiljödepartementet:+ 555+ 370+ Investeringar inom miljöområdet, 75 milj+ Miljöforskning, 45 milj+ Bidrag till kalkn.verks. för sjöar och vattendrag, 75 milj+ Kommunalt miljöarbete, 150 milj+ , 90 milj+ Bidrag till miljöarbete, 60 milj+ Sthlms int. miljöinst., 15 milj+ Miljöbrottsavdelning (nytt anslag), 15 milj+ Forskning för en kretsloppsanpassad samhällsutv., 30 miljCivildepartementet:+ 68+ 45+ Länsstyrelserna, 37,5 milj-- Utveckling ideell verksamhet, 10 milj+ , allm sam lok 40 milj krTill kommunerna:+ 2 000+ 1 300Framtidsfond:+ 2 000+ 1 300Omställningskostnader (försvaret): + 1 500+ 1 000Summa 1995/96 (18 mån)+ 9 000,75+ 6 000Skattehöjningar:-- 9 000-- 6 000Netto i förhållande till (s):ca 0ca 0 Med hänvisning till det anförda hemställs1. att antar de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som förordas i motionen,2. att antar de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som förordats i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om penningpolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om strukturpolitiken,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattepolitiken,16. att till för budgetåret1995/96 anvisar mindre än vadregeringen föreslagit,27. att avslår regeringens förslag att sänkabarnbidraget med ,38. att till Bostadstillägg för pensionärer (riktat tillförtidspensionärer) för /96 anvisar 120miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit,49. att till Statligt utjämningsbidrag till kommunerför /96 anvisar utövervad regeringen föreslagit enligt vad som anförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den kommunala ekonomin.
mot · GI02Fi301 · 1995-01-25 00:00:00 — förekommer i eninomregional skatteutjämning administrerad genomlandstinget och finansierad med landstingsskattemedel.Kommunalekonomiska kommittén har i betänkande SOU1991:98 föreslagit att den inomregionala skatteutjämningenskall upphöra redan år 1993.Kommitténs förslag behandlades av regeringen ikompletteringspropositionen 1991/92, varvid föredragandestatsråd har anfört att:utjämningen av inkomster och strukturella förhållandenbör vara en statlig uppgift. Jag anser därför att landstingen iprincip inte bör ha rätt att ta ut skatt för att sedan fördela ompengar mellan kommuner.Med anledning av förslag härom i motion 1991/92:Fi68 avMikael m.fl. (m) anförde också finansutskottet attden inomregionala skatteutjämningen borde upphöra efterövergångsåren 1993 och 1994 (1991/92:FiU29). Med hänvisning till det anförda hemställsatt upphäver lagen (SFS 1982:1070) omskatteutjämning i landstingskommun.