mot · GJ02Fi18 · 1995-11-21 00:00:00 — De punkternaåterfinns samlade inom 4 områden vilka är ansvarsfördelningen mellan statoch företag, företagens och företagandets finansiella villkor, utveckling avtjänstesektorn och andra framtidssektorer samt forskning och utbildning.Avsnittet om tillväxtens kvalitativa innehåll innehåller två punkter.Strukturell tillväxtAnsvarsfördelningen mellan stat och företag (8.1.1-8.1.6)Företagens och företagandets finansiella villkor (8.1.7-8.1.11)Utveckla tjänstesektorn och andra framtidssektorer (8.1.12-8.1.14)Utbildning och forskning (8.1.15)Renodla statens rollKristdemokraterna förordar en som huvudprincip generellnäringspolitik som stärker de befintliga företagens livskraftoch främjar tillkomsten av nya företag. Politikerna kan inteskapa arbeten men väl skapa ett näringsklimat somuppmuntrar till företagande och investeringar. Även här skasubsidiaritetsprincipen gälla, det vill säga att staten inte skagöra det som företagen kan göra bättre.Regeringens politik är dock motsägelsefull på detta område. Ipropositionen betonar man att staten bör bli mer professionell och aktiv somföretagsägare. Detta är en god ambition men motsägs som så ofta avregeringens eget handlande. Den förra regeringen inrättade t ex påKommunikationsdepartementet en särskild bolagsenhet med kvalificerademedarbetare för att förvalta statens intressen i de mycket stora bolag ochaffärsverk som departementet ansvarar för. Det handlar t ex om ,Posten, SJ och SAS via , några av allra största arbetsgivare.Som ett led i de ideologiskt betingade återställarna avvecklades bolags-enheten och dess ledande medarbetare efter maktövertagandet hösten 1994.Inför Telias växande behov av ägarkapital, som styrelsen aviserat, avfärdarkommunikationsminister i en tidningsintervju tanken på enbörsintroduktion och delutförsäljning med att hon tycker det är "så roligt" attdriva . Denna ideologiska vilsenhet är ingen trygg grund för enprofessionell ägarroll.I propositionen föreslås en omfördelning göras av de medel AP-fondenförvaltar så att möjligheten ges att förvärva aktier för ytterligare 10miljarderkronor. Fondmedlens placering ska ske så att avkastningen blir så hög sommöjligt. Behovet av god riskspridning är också ett skäl som regeringen anförför att fonden ska ha möjlighet att agera på flera finansiella marknader.Kristdemokraterna motsätter sig denna utökning av placeringsrätten.Politiken bör snarare eftersträva mer av ägarspridning istället för ett utökatinstitutionellt ägande. Ett aktivt ägarskap är en viktig del i en fungerandemarknadsekonomi.Statens roll i samhällsekonomin är enligt att sätta ramaroch övervaka spelreglerna på marknaden, ansvara för samhällsplanering ochinfrastruktur samt att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. När statenagerar såväl domare som spelare på marknaden är risken stor attkonkurrensen snedvrids och att investeringar inte görs på ett optimalt sätt ide företag som har de bästa förutsättningarna att skapa nya jobb. Dennasträvan efter tydlig ansvarsfördelning får stöd av de flesta nationalekonomersom bekräftar att en stabil makroekonomisk miljö är avgörande för att främjatillväxten. I lika stor utsträckning ger de också belägg för att en hög andeloffentlig konsumtion vanligen är tillväxthämmande och att det finns ett starktnegativt samband mellan tillväxt och stigande marginalskatter.Kristdemokraterna anser att ska ges en från staten merfristående ställning. Det är ett led att ytterligare renodla statens roll. Detfinnsstarka skäl att skilja ansvaret för finans- och penningpolitiken åt. Riks-bankens självständighet ökar möjligheterna att bedriva en stabil och säkerinflationspolitik. För svensk tillväxt är omvärldens förtroende för enoberoende och stark centralbank viktig. De återstående åtgärder som förut-sätts för EMU:s andra etapp aviserades redan i konvergensprogrammet. Eneventuell anslutning till EMU:s tredje etapp, med en gemensam valuta,förutsätter också en fristående och självständig Riksbank.Kristdemokraterna anser att det är motiverat att lägga över beslutanderättenfrån till regeringen för valutapolitiken, valet av växelkursregim,valutasamarbete med andra länder och fastställande av centralkurser inomERM. Den nuvarande ordningen att är ansvarig för dessacentrala frågor inom den ekonomiska politiken, är unik för och börersättas av att regeringen, liksom i övriga EU-länder, fattar beslut.Kristdemokraterna välkomnar också den utredning som skall ge enallsidig belysning av de allmänna konsekvenserna av EMU, effekterna av ettsvenskt medlemskap i , åtgärder för att främja en god ekonomiskutveckling både vid och utan deltagande i och lämpligaväxelkursarrangemang för de länder som deltar i och de länder sominte deltar. Ett beslut om svenskt deltagande i EMU:s tredje etapp behöverfattas senast , därför är det viktigt att utredningen verkligenblir klar i oktober 1996.Av effektivitetsskäl och för att inte snedvrida konkurrensen ska staten gåvidare med ägarspridning och sälja ut statliga företag. Det minskarstatsskulden och bidrar till att minska den offentliga sektorns andel avsamhällsekonomin vilket är grundförutsättning för att långsiktigt minska dettotala skattetrycket.Sprid ägandetUnder fyrklöverregeringen påbörjades ett arbete för attminska statens ägande i 35 namngivna företag. Tillsammansrepresenterade dessa företag ett värde på över 100 miljarderkronor. Av de 36 företag som regeringen fick riksdagensbemyndigande att sälja helt eller delvis har 20 sålts elleröverförts till annan ägare. Sammanlagt har dessaförsäljningar inbringat till statskassan(exklusive försäljning av Nordbanken) och minskat statensupplåningsbehov med motsvarande belopp och därmedminskat statens ränteutgifter. Det bör nämnas att dennautveckling mot ett minskat statligt ägande pågår runt om ihela . Bara /94 beräknas privatiseringar avföretag i ha uppgått till en storleksordning av cirka280 miljarder kronor.Utifrån ett kristdemokratiskt synsätt finns det alltså anledning att gå vidaremed att minska det statliga ägandet av företag, i princip enligt det programsom antogs av . De företag som är aktuella är sådanasom är verksamma inom konkurrensutsatt verksamhet. Monopol kan intesäljas innan omstrukturering skett. Det finns självfallet ingen anledning attbyta ett monopol mot ett annat. Vid utförsäljning bör enligt vår uppfattningallmänheten och de anställda i företagen vara en viktig målgrupp. Syftet äratt sprida ägandet och på så sätt erhålla ett nära deltagande i den privatasektorns och företagens utveckling. Kopplingen mellan att vad som är bra förföretagen också är bra för hela framtid måste bli mera tydlig.Attityder till företagandeSamhället måste aktivt medverka till att skapa positivaattityder och ge kunskap om företagande. Politiker, skolor,företagare, organisationer med flera har ett ansvar för detta.Det hade uppfattats som en positiv signal om det i regeringeningått en särskild småföretagarminister med ett övergripandeansvar för de många frågor som berör småföretagandet.Denne skulle då lägga förslag för att förbättra villkoren försmåföretag och att granska alla andra förslag från olikadepartement ur småföretagarsynvinkel.I skolans undervisning bör det ingå moment om företagens betydelse ochföretagandets villkor. Nästan all utbildning syftar till att bli anställd. Detsaknas undervisning om hur man startar eget, och att detta kan vara ettpositivt alternativ. Gymnasieskolans projekt är dock ettpositivt undantag. Företagarprogram på gymnasienivå bör införas. I alltflerkommuner startar nu också särskilda företagargymnasier, något som vikristdemokrater har motionerat om i . Dessa satsningar böruppmuntras.Ska vi vända den mediokra tillväxttrenden och långsiktigt få nerarbetslösheten, måste regeringen våga se den svenske familjeföretagaren somen tillgång som måste värnas och stimuleras. Det handlar om att kreativitetmåste frigöras, om att människor ska våga förverkliga sina affärsidéer, vågasprånget att starta eget, utvidga, ta risker och nyanställa.Fortsätt saneringen av svensk ekonomiFörutsättningarna för tillväxt i ekonomin påverkas förnärvarande kanske mer än något annat av räntenivåerna.Dessa påverkas i sin tur av den internationella utvecklingenmen främst av de offentliga finanserna. Med en statsskuld påca kommer vi under överskådlig tidatt vara utsatta för svåra påfrestningar. Osäkerheten om denekonomiska politiken gör att låntagare betalar en riskpremiesom är ödesdiger för företag och hushåll men också förstatens finanser.Klara besked om att inflationsbekämpning är en prioriterad uppgift för denekonomiska politiken är nödvändiga, som saneringen av statensfinanser skyndas på. Detta är angeläget inte minst för att möta en kommandelågkonjunktur som kommer att innebära ytterligare påfrestningar för svenskekonomi. Intensifiering av saneringen av statsfinanserna är en av deviktigaste tillväxtbefrämjande åtgärderna genom att räntorna kan förväntassjunka och bland annat därmed möjliggöra nya investeringar. Kristdemokra-terna är beredda att medverka till att ytterligare budgetförstärkningarmotsvarande beslutas.Regeringens skriver felaktigt i propositionen att statsskulden och upp-låningsbehovet minskar med ca när kärnbränslefondenöverflyttas från till . Om detta är regeringenssätt att sanera statsfinanserna och minska statsskulden är det mycket allvar-ligt. Saneringen får aldrig bli en pappersprodukt där man genom kreativbokföring tror sig lösa uppgiften. Dessa medel har inbetalats avenergiföretagen för att finansiera hanteringen av det utbrända kärnbränslet.Kristdemokraterna avvisar i en separat motion regeringens förslag i dennadel.Förenkla företagarnas tillvaro och tillsätt enombudsman för byråkratibekämpningSmå företag har inte samma möjlighet som stora företag attavsätta personella resurser för administration och byråkrati.Aldrig så vällovliga enkäter och uppgiftslämnande tar storkraft från hårt arbetande egen- och småföretagare. Denmångfald av myndigheter och institutioner som handharolika frågor som berör företagen skapar också en känsla av"byråkratiskt krångel" hos den lilla företagaren. Dettaavskräcker också många från att våga sig på företagande.Det finns all anledning att fortsätta arbetet med att inventera och kartläggavad som upplevs som byråkrati och krångel och finna former för att minskadetta. Det finns också anledning att se över alla de myndigheter, institutioneroch organisationer som på olika sätt handhar företagarfrågor. Det ärangeläget att hitta former för att samordna de olika verksamheterna på ett sättsom dels förenklar för företagen, dels kan innebära rationaliseringar ocheffektiviseringar av olika former av stöd. Detta borde vara uppdraget för enutredning. Resultatet från denna borde leda till omfattande förenklingar. Föratt säkra den genomförda förenklingen av myndighetsorsakad byråkrati ochför att värna företagarnas ställning inför myndigheter bör regeringen utse enföretagsombudsman.Reformera arbetsrättenArbetsrätten är en ideologiskt känslig fråga för regeringen.Följaktligen skjuts de nödvändiga besluten om enmodernisering och reformering av denna för sysselsättningoch tillväxt centrala fråga på en oviss framtid. En utredningarbetar med hur arbetsrätten skall passa den verklighet somidag råder på arbetsmarknaden. Regeringen hänvisar ipropositionen till denna utredning och låter därmed tidenbara gå. Detta är mycket beklagligt och ett förvånansvärtkortsiktigt sätt att hantera frågan.Arbetsrätten är till framförallt för att värna den anställde i förhållande tillarbetsgivaren. En stark arbetsrätt ger trygghet för den anställde vilket i sinturär en styrka för företagen.På vissa områden fungerar dock utformningen av arbetsrätten som etthinder för företagsexpansion. förordar en arbetsrätt ienlighet med den som den tidigare riksdagsmajoriteten beslutade. Dethandlade om möjligheten att undanta två personer från turordningsreglernavid uppsägning. Fackets vetorätt vid entreprenader avskaffades och förbudmot blockad av enmansbolag infördes. Möjligheten till prov- ochvisstidsanställning förlängdes från . Kristdemokraternavill återinföra denna lagstiftning och dessutom pröva möjligheten tillvisstidsanställning i upp till två år.En annan förändring som skulle kunna få en påtagligt positiv effekt bådeför den anställde och företaget är att förkorta den tid under vilkenarbetsgivaren är skyldig att återanställa tidigare uppsagd personal vidnyanställning. En halverad tid, från , gällande föranställda som inte fyllt till exempel kan bedömas ge positivasysselsättningseffekter för alla som rutinmässigt sagts upp vid den bortregränsen för visstidsanställningar. Med nuvarande regler måste arbetsgivarenvänta innan samma person kan återanställas utan att automatiskt blitillsvidareanställd.Attityder till hushållssparandeDet fordras ett individuellt sparande på en hög nivå för attenskilda människor ska ha ett handlingsutrymme och enekonomisk buffert för oförutsedda händelser. Ett stortsparande är också angeläget för att säkerställa tillgången tillkapital för att motsvara de investeringar som är nödvändigaför att klara förnyelsekraven inom näringslivet och för att iett längre perspektiv klara sysselsättning och välfärd.Sparandet framställs ibland - inte minst av företrädare för regeringen -som ett betydande problem och en av orsakerna till djupet i den ekonomiskakrisen och den höga arbetslösheten. Detta är ett i grunden felaktigt synsätt.Individuellt sparande är en nödvändighet som statsmakterna på olika sätt skapremiera, även detta finner starkt stöd bland erkända nationalekonomer.Problemen är inte det nuvarande sparandet utan den tidigare lågasparkvoten. behöver en långsiktigt hög sparandenivå av flera olikaskäl. Det enskilda sparandet är viktigt ur individens perspektiv och ur statensoch kommunernas perspektiv. Det är med stor oro som vi ser att dettasparande minskar.Ett högt sparande bidrar till en lägre räntenivå eftersom tillgången påpengar ökar. En minskning av det inhemska långsiktiga kapitalet drabbarbåde svensk företagsamhet och staten med behov att placera omfattande lån.En lägre räntenivå stimulerar till ökade investeringar.Öka tillgången på riskkapitalFör att möta ett ökat nyföretagande måste tillgången påriskkapital öka. Speciellt måste de onoterade, mindre och nyaföretagens finansieringsbehov säkras. Det vore värdefullt attpröva ett system med lokala börser för att minskatransaktionskostnaderna mellan lokala investerare och lokalaföretag. På så sätt skulle även investerare som normalt intesatsar kapital i lokala företag attraheras. Denna åtgärd skullebidra till att åstadkomma en decentraliserad tillväxt.Regeringen har i en särskild proposition (1995/96:109) lämnat förslagom en möjlighet till skattereduktion för riskkapitalinvesteringar för den somköper nyemitterade aktier i onoterade bolag. Ekonomiska föreningar föreslåsi samma proposition motsvarande rätt till avdrag för insatsutdelning. Dessaåtgärder föreslås, precis som regeringen aviserade i kompletterings-propositionen, bli temporära i avvaktan på mer långsiktiga lösningar, t ex dens k dubbelbeskattningen som är under utredning. Vi kristdemokrater anserinte att stimulanser för ökad riskkapitalförsörjning ska vara beroende avkonjunktursvängningar utan måste ges långsiktigt stabila villkor. Därför böravdragsmöjligheten vara permanent. Förslaget kommenteras vidare i vårmotion med anledning av proposition 1995/96:109.Aviseringen om att återinföra den s k kvittningsrätten, vilken innebär attunderskott i aktiv näringsverksamhet får kvittas mot inkomst av tjänst underde fem första åren välkomnas. Liksom många andra tillväxtbefrämjandeåtgärder som vidtogs under den tidigare regeringen, avskaffadesocialdemokraterna denna val. Möjligheten att utifrån en idékunna starta ett eget företag i liten skala och med små risker vid sidan avordinarie tjänst är betydelsefullt för svenskt framtida företagande.Regeringens förslag om kvittningsrätt kommenteras vidare i särskild motioninlämnad med anledning av proposition 1995/96:109.Innovationer och uppfinningarInnovationer tas inte tillräckligt väl om hand i . I flerakonkurrentländer stödjer staten mycket aktivt utvecklingenav nya idéer. Varken enskilda innovatörers verksamhet ellerden forskning som sker inom företagen ges nödvändigstimulans i den förda politiken. Patent som skulle kunna tastillvara av den svenska industrin exporteras till andra länder.Regeringens proposition innehåller ett stycke om innovationer. Liksom påmånga andra punkter i propositionen är innehållet tunt. Man ger Patent- ochRegistreringsverket ett särskilt uppdrag att inom befintliga resurser aktivtinformera näringslivet om patentsystemets möjligheter. Som en andra åtgärdtillsätter man en utredning som ska se över nuvarande former för samverkanmellan universitet, högskolor och industrin samt de särskilda regler somgäller för lärare på området. Detta räcker inte.Förutom ett allmänt bra investerings- och företagsklimat måste ytterligareåtgärder vidtas som främjar kommersialisering av innovationer i . Avavgörande betydelse är att innovatörer och exploatörer kopplas ihop. Royaltypå patenterade uppfinningar bör vara skattefri - det skulle höjainnovationstakten, snabbare omsätta innovationer på marknaden och minskaincitamenten att placera royaltyinkomster utomlands. Satsningar på innovativteknikupphandling till mindre företag och uppfinnare bör ske. Erfarenheterfrån , och pekar på framgångar med sådanriktad upphandling. I kanaliseras av all statligteknikupphandling till små och medelstora företag. Detta bör prövas även iSverige. Nya rön inom FoU bör dessutom göras mer lättillgängliga försmåföretagen.Slopa dubbelbeskattningenSkattesystemet måste vara så utformat att det skaparincitament för företagande. Avkastningen på riskvilligtkapital i företag får då inte beskattas hårdare än annankapitalavkastning. Dubbelbeskattningen medför att viljan attsatsa riskvilligt kapital i företag minskar, då beskattningen påhelt riskfria placeringar i bank eller obligationer beskattasbetydligt lägre. Minskad tillgång till riskvilligt kapitalkommer att försvåra nödvändig utveckling och nyainvesteringar i näringslivet.Avkastning av kapital bör behandlas likvärdigt i skattehänseende. Deöverväganden som gjordes när den dåvarande infördeett system för enkelbeskattning av bolagsinkomster utgick från dettagrundläggande förhållande. Avkastning på det riskbärande egna kapitalet iaktiebolag beskattas , medan avkastningen på riskfrittsparande beskattas . Detta förhållande försvårar risk-kapitalförsörjningen och därmed den expansion som kan ge de nödvändiganya arbetstillfällena i privat sektor. Dubbelbeskattningen måste därför slopas.Kristdemokraterna anser att dubbelbeskattningen ska avskaffas omedel-bart. Vi är emellertid positiva till att regeringen parallellt med detta genomett tilläggsdirektiv (dir. 1995:130) till Företagsskatteutredning prövar denmodell som har kommit att kallas Södersten-Lodin-modellen, efter skaparnaprof. Denna modell innebär ikorthet att aktieägarna beskattas genom vanlig utdelningsskatt men att detutdelande företaget får avräkna den svenska skatt som aktieägarna får betalapå sin utdelning. anser att en sådan modell skulle kunnautgöra grunden för en bredare överenskommelse som skulle kunna varahållbar oavsett vem som innehar regeringsmakten.Återgå till de gamla reglerna för företagensmomsinbetalningarKristdemokraterna har tidigare avvisat ändringarna imervärdesskattereglerna som gäller nya redovisningsperioderoch ny tidpunkt för redovisning och betalning avmervärdesskatt. Reglerna kommer att medföra svåralikviditetsproblem för många företag och i synnerhet för småoch medelstora företag. I och med att många företag hamnari en situation då de måste göra momsinbetalningar påintäkter som de ännu inte har erhållit, förvandlas företagen ipraktiken till . Detta är en klarttillväxthämmande åtgärd, vars beslut måste upphävas.Öppna den privata tjänstesektornVartannat nystartat företag är ett tjänsteföretag, och enligtSCB:s prognosinstitut kommer uppdragsverksamheten attvara den stora tillväxtsektorn fram . Det handlarom olika branscher som bygg och anläggning, data, miljö,ekonomi, försäkring, media, reklam, underhållning, turism,restaurang, frisör, skomakare, bilreparationer, städbolag ochtvättinrättningar.Stimulanser för att påskynda denna utveckling skulle få påtagliga positivaeffekter på antalet nya jobb. Man kan notera att regeringen inte presenterarnågra åtgärder för att främja tjänsteproduktion. En sänkning avtjänstemomsen vilket förordar skulle öka efterfrågan inombland annat ovanstående branscher, rikta sig mot såväl andra företag somhushåll och därmed ge många nya jobb. I förslag ingåräven en fullt finansierad sänkning av arbetsgivaravgifterna med 1,5procentenheter.Det är absolut nödvändigt att den privata tjänstesektorn ges rimligaförutsättningar att utvecklas om regeringens prognoser för sysselsättningenska kunna infrias och helst överträffas. Många av tjänsteföretagen sysslarmed säsongsbetonad verksamhet eller arbetar med olika uppdrag av kortareeller längre art. För att dessa tjänsteföretag ska våga anställa krävs enmodernisering av arbetsrätten som gör det lättare att anställa personal förkortare tid.Hushållen - en framtidsmarknadUnder antog ett omfattandebetänkande om en sysselsättningsstrategi för Europeiskaunionen, Coatesbetänkandet. Även den svenskasocialdemokratiska gruppen tillstyrkte detta betänkande.Som en viktig punkt återfanns uppmaningar om att främjauppkomsten av tjänster till hushållen vilket enligt sammabetänkande skulle främja sysselsättning ochtjänsteproduktion. Men i den svenska partiledardebatteninför EU-valet avfärdades denna åtgärd av "pigjobb". Andra ledande företrädare för regeringen ochsocialdemokratin har lättat på sin tidigarenegativa hållning, vilket kanske kan få som följd att densocialdemokratiska ideologiska bannlysningen av tjänsterriktade till hushållssektorn åtminstone i någon mån kanhävas.Den socialdemokratiska hållningen till hushållssektorn är dubbeltförödande. utförs mer än 2,7 miljoner heltidsjobb i den informellasektorn, vilket är mer än i hela det privata näringslivet och obetydligt mindreän i hela den formella ekonomin. av allt arbete som utförs iSverige utförs i hemmen. Medan allt fler går arbetslösa ökar arbetsbördan förandra genom bland annat dubbelarbete i både den formella som deninformella sektorn. Förändringar i skattesystemet är nödvändigt för att öppnamarknaden för tjänster riktade direkt mot hushållen.Dagens höga skattekilar, , gör att marknaden för den typav tjänster som går att utföra i egen-regi i stort sett är utplånad. Vi föreslårdärför en sänkning av tjänstemomsen från till 12 procent.Redan 1993 presenterade ett förslag om en särskildskattsedel för ungdomar som i företagsform utför tjänster riktadeåt hushållen. I pågår ett lyckat försök med en modell,liksom i och . har precis beslutat om en reformoch planerar att göra så. är det att underlätta för hushålls-tjänstesektorn även i . föreslår, utöver generellaåtgärder för att främja uppkomsten av stark tjänstesektor, en ungdoms-skattsedel som berättigar till befrielse från såväl tjänstemoms som skatte-delen av arbetsgivaravgiften.Ovannämnda åtgärder skapar nya jobb och höjer den totala produktionen,men minst lika viktigt är att de introducerar tusentals med människor in iföretagandets villkor. Denna enklare form av företagande kan mycket väl bliden erfarenhet som tar bort de psykologiska hinder som bromsat mångamänniskor från att bli egna företagare.Andra framtidssektorer - IT och miljöEtt av de områden som kommer att vara centralt för denframtida tillväxten och sysselsättningen är IT-området(infomationsteknik). IT berör såvälsysselsättningsmöjligheter, utbildning, närings-, regional-och miljöpolitik. Med IT ges likartade förutsättningar förolika regioner genom att fysiska avstånd får mindrebetydelse. Det ger ökad växtkraft och stärkt nyföretagande igeografiskt avlägsna regioner. Det gäller att nu intehalkar efter i den utveckling som pågår i och runt omi världen.