mot · GI02Fi311 · 1995-01-25 00:00:00 — De statliga ekonomiska utjämningssystemen harkonsekvent missgynnat : Beslut i om etträttvist fördelningssystem som utjämnar skillnader iskatteinkomster och i strukturellt betingadekostnadsskillnader brådskar.Kommunernas ekonomiRegeringens förslag till budget minskar kommunernasskatteunderlag och ökar deras utgifter. Det är en direkt följdav pensionssänkningen, sänkt nivå i sjuk- ochföräldraförsäkringen samt höjda arbetsgivaravgifter. Hur eneventuell kompensation till kommunerna skall utformasverkar regeringen osäker om. Höstens riksdagsbeslut omegenavgifter i sjuk- och pensionssystemen bidrar också tillminskade skatteintäkter i kommunen.Allmänt gäller också för kommunerna sannolikt ökadesocialbidragskostnader. Det är en följd av nivåsänkningen ide sociala systemen men också av att arbetslösa ungdomarförlorar rätten till a-kassa.En kraftig minskning av arbetslösheten skulle givetvis ledatill en annan och mer positiv utveckling av den ekonomiskasituationen för kommunerna.Regeringens nuvarande insatser för att stimuleranäringslivet och den vägen skapa nya och bestående jobb påarbetsmarknaden är dock föga framåtsyftande förGöteborgsregionen.Göteborgs ekonomiOvannämnda förhållanden påverkar i synnerhet Göteborgoch den nödvändiga ekonomiska återhämtningen där. Inteminst den dåliga arbetsmarknadssituationen för de senastanlända flyktingarna leder till ökade och mycket omfattandesocialbidragskostnader för kommunen. Stadens ekonomi harunder , trots mycket kraftiga kostnadsreduceringarinom nästan alla verksamhetsområden, utvecklas mycketnegativt. Budgeten t.ex. förutsätter ett planeratunderskott på nära somkommunen intecknar de s.k. ''Perssonpengarna'' om 500miljoner kronor i form av ett förväntat ökat statsbidrag.Soliditeten -- kommunens ekonomiska styrka -- är 2,8Staden är i en situation där kostnaderna överstigerintäkterna med per invåndare. Räntekostnaden är1.600 kr per invånare och motsvarar en kommunalskatt på lkr och , vilket innebär att av kommunens eget skatteunderlag går tillräntebetalningar. Stadens eget kapital är i realiteten /95.Vi menar att analysen av kommunens allvarliga läge nu ärväl underbyggd genom såväl egna som statliga utredningar,att orsakerna till att det uppstått inte längre behöverdiskuteras. Det är nu de statliga besluten måste tas som kange de nödvändiga positiva korrigeringarna av kommunensintäktssida.Göteborg har tvingats höja kommunalskatten med enkrona fr.o.m. 1995.För att lyckas balansera kostnadssidan får de kommandeårens statsbidragsutfall en avgörande betydelse för stadensframtid. Detta är en ödesfråga som i realiteten berör helaVästsverige.Riksdagens ställningstagande till konstruktionen avstatsbidragssystemen till kommuner och landsting bliravgörande för utvecklingen i , och senast den parlamentariska utredningenhar tydligt bekräftat att varit kraftigt missgynnat istatsbidragssystmen i förhållande till de mål som gällt.De grundprinciper för fördelning av statens bidrag tillkommuner och landsting, som föreslås i utredningen''Utjämning av kostnader och intäkter i kommuner ochlandsting'' (SOU 1994:144) följer ytterst väl direktiven tillutredningen och bör därmed antas av riksdagen.Ett fortsatt missgynnande av i detta avseenderiskerar att totalt utarma stadens ekonomi med allvarligakonsekvenser inte bara i utan också förVästsverige. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett rättvisare statligtutjämningssystem för bl.a. .