ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Sk801 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt taxeringslagen 5 kap. 4 § skall skattetillägg inte tasut vid ''rättelse av en oriktig uppgift i fråga om inkomst avtjänst eller kapital, om rättelsen har gjorts eller hade kunnatgöras med ledning av kontrolluppgift som skall lämnas utanföreläggande enligt lagen (1990:325) om självdeklarationoch kontrolluppgifter och som var tillgänglig förskattemyndigheten före november månads utgångtaxeringsåret''.Om en skattskyldig inte tagit upp en sjukpenning frånFörsäkringskassan och denna härför sig till inkomstslagettjänst utgår således inte skattetillägg. Men om sjukpenningenhänför sig till inkomstslaget näringsverksamhet utgårskattetillägg.I bägge fallen får skattemyndigheten en kontrolluppgiftfrån för att stämma av mot deklarationen.Om sjukpenningen hänför sig till näringsverksamhetsärredovisas den under ''Skattemässiga justeringar'' blankettInkomst av näringsverksamhet punkt ''Sjukpenninghänförlig till denna förvärvskälla''.Det är således precis lika enkelt för skattemyndigheten attkontrollera att utbetald sjukpenning deklarerats oavsett omden hänför sig till inkomstslaget tjänst ellernäringsverksamhet.Jag yrkar med hänvisning till ovanstående att skattetillägginte skall utgå för oriktig uppgift avseende sjukpenningunder inkomstslaget näringsverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring i 5 kap. 4 §taxeringslagen att skattetillägg inte skall utgå för oriktiguppgift avseende sjukpenning under inkomstslagetnäringsverksamhet.
mot · GI02Sk802 · 1995-01-25 00:00:00 — Resurser för indrivning m.m. har i en omfattande rapport omRiksskatteverkets ledning och styrning avexekutionsväsendet bland annat föreslagit att RSV ges vissmöjlighet till att avväga resurser mellanskattemyndigheterna och den del avkronofogdemyndigheternas anslag som kan anses varaavsedd för indrivning av allmänna mål.Regeringen har i budgetpropositionen avvisat RRV:sförslag i detta hänseende.Moderata Samlingspartiet har i en motion om åtgärder motden ekonomiska brottsligheten föreslagit ytterligare resursertill kronofogdemyndigheterna för att på så sätt få eneffektivare indrivning när det bland annat gäller denna typav ärenden.Det är därför i detta sammanhang viktigt att RSV i sinegenskap av centralmyndighet för skatteförvaltningen ochexekutionsväsendet får en övergripande möjlighet att fördelaresurserna på sådant sätt att de ur indrivningssynpunkt gerbästa möjliga resultat.Det är också viktigt att RSV ges befogenhet att besluta omoch när skatter och avgifter skall överlämnas för indrivning.Nuvarande bestämmelser är alldeles för stelbenta.Det finns ingen möjlighet för skattemyndighetenatt avvakta med indrivningsförfarandet. I många avseendenkan exempelvis småföretag bli lidande av attskattemyndigheten inte har denna rättighet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att i enlighet medRiksrevisionsverkets förslag ges möjlighet tillresursavvägning mellan skatteförvaltning ochexekutionsväsende,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör fåbefogenhet att besluta om och när skatter och avgifter skallbli föremål för indrivning.
mot · GI02Sk803 · 1995-01-25 00:00:00 — I finns det ett system med nummerkonton där mankan stoppa undan pengar så att de inte blir synliga förmyndigheter. Detta kom väldigt tydligt när det gälldeBofors mutor till indier i samband med den storahaubitsaffären . Denna byk tvättades aldrigoffentligt trots karska regeringsuttalanden. Ett av skälen tillatt man inte klarat ut vad som egentligen har hänt beror påpenningtransaktioner med nummerkonton.Nummerkonton används i stor omfattning för att kommaundan skattelagar. Stora belopp undanhålls beskattning tillförfång för de många skattebetalarna i många länder. Densvenska bankkrisen har kostat statskassan oerhört mycketpengar. Det är också stötande när människor går i konkursoch lämnar fordringsägare och banker utan betalning, mensamtidigt kan leva gott på pengar man säger sig inte äga.Eftersom nummerkontona officiellt inte finns och uppgifterinte lämnas kan stora belopp undanhållas på detta sätt.Sverige måste internationellt verka för att upphörmed dessa konton. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att den internationelltverkar för att upphör med nummerkonton.
mot · GI02Sk805 · 1995-01-25 00:00:00 — Köp av aktier i större och mindre skala har blivit ett alltvanligare inslag i den svenska ekonomin. Det är inte längrebara stora finansmän och valutaspekulanter som ärorienterade i aktiernas värld utan det har blivit allt vanligareatt medelinkomsttagare sparar regelbundet via ettaktiesparande knutet till t.ex. en bank.För många aktiesparare handlar det inte om några störresummor utan är en form av regelbundet sparande som manhoppas skall ge en extra inkomst i form av en långsiktig ochgod investering i lönsam aktie med bra avkastning. För andraär det inte bara ett sparande eller ett intresse utan ett arbetesom man lever på.I takt med att intresset för aktiemarknaden ökar stigerockså omsättningen. Aktier och obligationer byter ägare i enallt snabbare takt. En affär som syntes vara lönsam kan vara riskfylld och leda till att intresset attsälja bort aktierna blir stort och akut. För medvetnaspekulanter handlar det inte bara om mindre summor sominvesteras utan om stora satsningar som kan bli en lönandeaffär eller en stor förlust, helt beroende på det skiftandevärdet. Skall utdelningen vara så stor som möjligt måsteockså insatsen vara av betydelse; ingen gör stora klipp påsmåpengar.Allt aktiebyte noteras och registreras. Vid den ordinarieinkomstdeklarationen har var och en av landets medborgare,som handlat med aktier, en skyldighet att ta uppdet i sin deklaration. Eftersom aktieuppgifterna inte förs sominkomstuppgifter, innebär det att många väljer att avståfrån att ta upp sin eventuella reavinst från aktieförsäljningeni sin deklaration. Det finns visserligen möjligheter förskattemyndigheten att kontrollera detta, men eftersomantalet ärenden på skatteförvaltningen är många ochomsättningen av aktiehandeln ständigt ökar, innebär det småutrymmen för de lokala kontoren att gå in och granska varjeenskild deklarations riktighet när det gäller aktieförsäljning.Om aktieförsäljningen innebar skyldigheter för säljarna attskicka inkomstuppgifter till den person som har sålt aktierskulle samma information automatiskt kommaskattemyndigheten till handa. Det skulle förenklahanteringen av ärenden och det skulle innebära att fleramänniskor redovisade sina aktier i den egna deklarationen.I dag passerar åtskilliga miljoner den svenska statskassanpå grund av att det är svårt att kontrollera vem och vilka somegentligen har berörts av aktieförsäljning. Eftersomaktiehandeln med all säkerhet kommer att öka ytterligare iframtiden, borde varje enskild aktieförsäljare, enligt minmening, ha skyldighet att lämna inkomstuppgifter omaktieförsäljningar till myndigheterna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om krav på redovisad inkomstuppgift vidförsäljning av aktier.
mot · GI02Sk806 · 1995-01-25 00:00:00 — utgår den kommunala subventionen avbarnomsorg i i form av en barnomsorgspeng somföljer föräldrarnas val av barnomsorg. På grund avkommunallagens regler kan denna inte utbetalas tillföräldrarna. Därför utbetalas pengen till det företag sombedriver omsorgen, när det väl uppvisat F-skattsedel förstaden.Det här är ett problem kvinnor som vill etablera privataföretag som dagmammor stöter på i ochförmodligen också i andra kommuner.Skattemyndigheten vägrar att utfärda F-skattsedel tilldagmammor som har färre än fem barn placerade. Hänsyntas därvidlag varken till hur många timmar omsorg barnenhar per dag eller om det finns handikappade eller i övrigt merkrävande barn i gruppen. Inte heller barnens ålder spelarnågon roll.Denna tolkningsattityd innebär i praktiken näringsförbudför en rad dagmammor. Har man en verksamhetsidé som gårut på att bedriva kvalitativ omsorg i mindre grupp får maninte F-skattsedel. Det här innebär också att alla lösningar därt.ex. farmor/mormor/granne passar barn förbarnomsorgspeng effektivt hindras.Bakom denna tingens ordning -- d.v.s. riktlinjer om vemsom är uppdragstagare och vem som är företagare -- kan manmöjligen spåra en rädsla för framväxten av för många småföretag som staten riskerar att inte kunna kontrollera lika lättsom ett fåtal stora företag, medan det viktigaste frånsamhällets synpunkt snarare borde vara att skatter ochavgifter betalas ordentligt.Det nuvarande systemet innebär således att någon somsköter sin ekonomi, betalar skatt och sociala avgifter, kan blifråntagen sin F-skattsedel p.g.a. att skattemyndigheten anseratt företaget inte bedrivs i tillräcklig omfattning eller hartillräckligt många kunder.Skattemyndighetens tolkning av vad som är tillräckligomfattning för att få vara privat dagmamma får treomedelbara konsekvenser:1. Många dagmammor som vill starta eget tvingas tillbakatill anställning.2. Föräldrar som med barnomsorgspengens hjälp löstbarnomsorgen så att någon annan anhörig passar barnentvingas byta omsorgsform.3. Utvecklingen mot privata, lagliga dagmammoravstannar.Härigenom begränsas valfriheten för både föräldrar ochdagmammor på ett sätt som saknar rimlig grund. Ingaonödiga hinder bör uppställas för de företagare som inomtjänstenäringen skapar konkurrerande och dynamiskaalternativ till offentliga tjänsteproducenter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dagmammors rätt att erhålla F-skattsedel även vid vård av färre än fem barn,2. att hos regeringen begär förslag om ändraddefinition av privat dagmammeverksamhet i skattehänseendei enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02Sk807 · 1995-01-25 00:00:00 — Redovisning av sociala kostnader på skattsedel För egenföretagare med F-skattsedel förekommeruppspaltning av de olika avgifter som går under rubrikensociala avgifter. Detta är ett utmärkt sätt att för denskattskyldige redovisa vad som de ganska stora avgifternautgörs av.Det skulle vara alldeles utmärkt för alla skattskyldiga,d.v.s. alla löntagare, att i detalj kunna redovisa vilka olikaoffentliga verksamheter som får del av skatten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om redovisning av sociala kostnader.
mot · GI02Sk808 · 1995-01-25 00:00:00 — Skattelagstiftningen tenderar att bli alltmer komplicerad.Tyvärr är detta i stor utsträckning även en internationellutveckling. Med ett högt skattetryck, så som det svenska,ökar även kraven på reglernas precision och förutsägbarhet.I är det i första hand fåmansföretagens ochegenföretagarnas beskattning som genom sin högakomplexitet leder till problem vid upprättandet avdeklarationen. En osäker skattekostnad påverkar i dagföretagens likviditet . Innan visshet nås måstemedel reserveras i företaget om inte skatten krävts in innanbeslutet i ärendet eller målet vunnit laga kraft. Detta påverkarföretagens expansionförmåga och möjligheten att anställa.Oklara skatteregler leder även till att familjeföretagriskerar att slås ut av tillkommande skatt långt efter det attde har deklarerat. Eftersom den skattskyldige i praktiken intekan påverka reglernas utformning skall han heller intebehöva bli lidande av dem.En regel av ''stupstockskaraktär'' i skattelagstiftningensom innebär en viss längsta tid för myndigheternashandläggning av skatteärenden bör mot denna bakgrundinföras. Har ärendet eller målet inte avgjorts inom den tidenbör det avskrivas. Målsättningen för skattemyndigheternashandläggning bör vara att alla deklarationer skall fastställasinom från det de lämnades in. ifrågasätter deklarationen, bör i allahändelser inte eventuell ränta på i efterhand påförd skatt fåtas ut . Om ett ärende är av enkel natur kandet avgöras snabbt. Är det oklart bör inte den skattskyldigedrabbas av osäkerhet genom att tvingas reserveramedel för ränta för en eventuell i efterhand påförd skatt i merän ett år.I valet mellan det allmännas skatteintäkter och denenskildes krav på att få sin deklaration fastställd inom rimligtid måste ett rättssamhälle sätta individens intresse främst.Rättssäkerhetskommittén arbetar med att seöver rättssäkerheten inom beskattningen. Problem med långahandläggningtider för skatteärenden är en angelägenrättssäkerhetsfråga. Kommittén bör därför ges i uppdrag att isitt fortsatta arbete presentera förslag till såväl begränsningarav handläggningstiden som möjligheten att ta utdröjsmålsränta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en längsta tid för handläggning avskatteärenden.
mot · GI02Sk902 · 1995-01-25 00:00:00 — trädde nu gällande lag om folkbokföring(1991:481) i kraft. Redan före dess tillkomst uttalades frånflera institutioner och organisationer farhågor om problemmed tillgänglighet, kontinuitet m.m., inte minst med tankepå framtida forskning.Det finns olika uppfattningar om hur den nya ordningenfungerar för den dagliga löpande verksamheten, men efterinledande problem tycks det hela fungera på etttillfredsställande sätt om man endast ser till självaregisterfunktionen. En del brister har dock belysts. En avdem gäller att det t.ex. föreligger risker med att svenskapräster med vigselrätt, som tjänstgör utrikes, till skillnad frånde territoriella församlingarna i riket inte är ålagda att hållasig med ministerialböcker och att det kan bli svårt attdokumentera förrättningar av juridisk betydelse, omhandlingar inte blivit registrerade eller om de för någon efteren längre utlandsbosättning förkommit. Med en starkttilltagande internationalisering kan inte bortses från frågansbetydelse.Folkbokföringslagens bestämmelser har också sambandmed lagen om folkbokföringsregister (1990:1536) ocharkivlagen (1990:782). Flera av den sistnämnda lagensändamålsbestämmelser upplevs av många som svåra attuppfylla när den och folkbokföringen möts. Från flera hållhar uttalats farhågor för att nuvarande regler och praxiskommer att medföra men för forskningen inom t.ex.områdena för medicinhistoria, sociala frågor och genealogi.Lagen har varit i kraft . Tillräckligtomfattande erfarenheter bör alltså ha kunnat vinnas för attgöra en utvärdering och uppföljning. kaneventuella brister som kan påvisas inte ha medfört större menän att de enkelt borde kunna rättas till. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en uppföljning av 1991 årsfolkbokföringslagstiftning.
mot · GI02Sk903 · 1995-01-25 00:00:00 — Jag föreslår att personer, som är folkbokförda i ,erbjuds att i folkbokföringsregistret få antecknad eventuellkyrkotillhörighet. En sådan frivillig uppgift måste givetvisvara tillgänglig enbart under särskilda förhållanden, sompreciseras i integritetsskyddande anvisningar.Uppgift i folkbokföringsregistret om eventuellkyrkotillhörighet kan vara värdefull då till exempel polisenskall meddela anhöriga olyckshändelse eller dödsfall. I ensådan situation kan det till exempel ha stor betydelse förärendets handläggning om person, som ärendet gäller, ärmuslim, romersk katolik, medlem i , JehovasVittne eller tillhör . Med hjälp avrepresentanter för respektive kyrka/religion kan nödvändigakontakter tas och åtgärder vidtas som stämmer medtraditioner och åsikter inom den rörelse som det gäller. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att personer folkbokförda i Sverigeerbjuds att i folkbokföringsregistret få antecknad eventuellkyrkotillhörighet.
mot · GI02So202 · 1995-01-25 00:00:00 — Slopat monopol för Systembolaget Om svensk alkoholpolitik kan sägas och skrivas mycket,däremot inte något konkret om den givit ett positivt resultat.Den informations- och övertalningsverksamhet vilken sedanlänge bedrivits från riksdag och olika myndigheter måsteanses misslyckad. Alkoholkonsumtionen totalt har, om mani konsumtionen inräknar införd och hembränd alkohol, inteminskat!Det saknas skäl för att svenska folket skall diskriminerasjämfört med de flesta övriga européer. Vi har sagt Ja tillEU och bör då också erhålla samma förtroende och få ta ettpersonligt ansvar för konsumtionen av alkohol genom attkunna inhandla sådan utan inslag av monopolistiskaförmyndarattityder!I debatten har franska alkoholvanor och deras negativaeffekter till följd av en alltför hög alkoholkonsumtion starktbetonats. Dock har vi, förvånansvärt nog, nåtts av beskedetatt franska kvinnor lever än sina svenska systrar.Fransyskorna inmundigar kanske mindre alkohol?Det borde nu vara dags att ta bort de ''skynken'' som finnskring svensk alkoholpolitik. Den överväldigande majoriteteni sade ett tydligt Ja till EU, ett EU därmedlemsländerna har en alkoholpolitik där enskildamedborgares förmåga att själva besluta om alkoholinköp ärvägledande.Från skånska hamnar kan man åka till på 30--60minuter. Där är det lagligt att sälja och inhandla alkohol ilivsmedelsbutiker, tobaksaffärer, bensinmackar m.m.Samma sak skulle i resultera i rannsakning, åtal,dom, böter och kanske fängelse. Att dylikt agerande orsakarförvåning utomlands är helt konsekvent.Svenska folket bör likt övriga européer självt kunna avgöravar man vill inhandla alkohol. Om inköp sker på enbensinmack eller i en livsmedelsbutik borde vara ointressant! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om försäljning av alkoholprodukter.
mot · GI02So205 · 1995-01-25 00:00:00 — Den svenska förbudsivern har numera helt inriktats motrökarna. Det finns därför nu rimligen möjlighet att sanerabort det mest missriktade förbudet på alkoholområdet.Lördagsstängt på Systembolaget är en åtgärd riktad direktmot yrkesarbetande löntagare, vilket inte torde vara den storariskgruppen i sammanhanget. Det bör därför nu avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lördagsstängt på Systembolaget.
mot · GI02So209 · 1995-01-25 00:00:00 — ,socialdemokratisk skolpolitiker i är en avdem som givit besked:Vi är inte dogmatiskt emot friskolor, men jag vill säga nejtill dom som inte behövs.För Socialdemokraterna väger föräldrarnas rätt att väljainte högt. Socialdemokratiska kommunalpolitiker anses vetabättre.Friskolorna får ett bidrag som med 15 procentunderstiger den genomsnittliga kostnaden för de kommunalaskolorna. De har ingen mervärdesskattereduktion och fårinte del av den kompensation som regeringen nu ger tilloffentlig sektor/kommunala skolor för de höjdaarbetsgivaravgifterna. För det fall regeringen avser sänkabidragsnivån kommer flera fristående skolor att tvingas ta utelevavgifter. Om detta förbjuds, vilket man på goda grunderkan befara, har man effektivt sett till att avsevärt färre eleverän de 30 000 barn som går i friskolor får dennamöjlighet, eftersom få föräldrar har råd att betala determinsavgifter som skulle krävas om friskolorna inte längrekan ta emot offentligt stöd.Genom den borgerliga friskolereformen har alla givits rättoch möjlighet att välja skola. Mot detta står ett socialistisktsynsätt, som inte visar tilltro till, eller respekt för, vanligamänniskors förmåga och rätt att själva bestämma över sinaegna liv. Den nyblivna socialdemokratiskariksdagsledamoten förtydligar:Att överklassen kunde välja friskola i ettsocialdemokratiskt var och blir oundvikligt, menmedelklassen och arbetarklassen ska gå i den enhetligasvenska kommunskolan.Den syn på valfriheten som präglar Socialdemokraternasagerande hör inte hemma i en modern välfärdspolitik. Denmotverkar förnyelse och utveckling. Den urholkar familjensoch den enskildes frihet och ansvar. Den ger mindre makt åtfamiljen och mer till den offentliga sektorn. börunder 90-talet slutgiltigt bryta upp från denna förstelnadevälfärdssyn.Vi utvecklar vår syn på utbildningspolitiken i andramoderata motioner. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av en politik för ökadvalfrihet i välfärden,2. att beslutar att återinföra avdragsrätten förstyrkta barnomsorgskostnader i enlighet med vad som gälldeföre ,3. att beslutar återinföra vårdnadsbidraget ienlighet med vad som gällde före ,4. att beslutar om möjlighet till enskildbarnomsorg i enlighet med beslut1993/94:SoU11,5. att beslutar att återinföra etableringsfrihetenför specialistläkare och sjukgymnaster i enlighet med vadsom gällde före ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att välja skola,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättningen till godkändafriskolor.1
mot · GI02So211 · 1995-01-25 00:00:00 — Personlig assistans för vissa funktionshindrade infördes lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade, LSS. tillkom lagen omassistansersättning, . Båda dessa lagar skall underlättaden dagliga livsföringen för människor med svårafunktionshinder.Kommunen ges genom LSS ett basansvar för personligassistans för den som inte fyllt 65 år.Assistansersättningen utges för kostnader för personligassistans. Staten har hela kostnadsansvaret om behovet avassistans överstiger och ersätter i dessafall kostnaderna från första timmen.Den enskilde kan själv anställa sina assistenter eller anlitakommunen som arbetsgivare. Många handikappade hartidigare haft sitt hjälpbehov täckt genom kommunenshemtjänst och vill därför ofta fortsätta med samma personersom personliga assistenter. Detta omöjliggörs dock av vissakommuners ovilja att låta hemtjänstpersonalen också varapersonliga assistenter.Att vara personlig assistent är ett ensamarbete och mycketkrävande inte minst psykiskt. Det utförs i en annanmänniskas hem med de hänsyn som då måste tas. Det ärdärför ofta en fördel för assistenten ifråga att ha enkombinerad tjänst dels hemtjänst, dels personlig assistent.Det finns inget i dagens regler som säger att detta inte går,men vissa kommuner tillåter inte det. För kommunen voredet en fördel med dessa kombinationstjänster, eftersom mankan ge personalen ett bättre arbetsschema och också tatillvara assistentens tjänster vid t.ex. sjukhusvistelse för denhandikappade.Det förekommer också att kommunen överlåter på denenskilde att själv ordna med anskaffandet av assistenter trotsatt man uttryckligen sagt att man vill att kommunen skallvara arbetsgivare. Detta agerande från kommunens sida göratt den handikappade känner sig utlämnad, och det sätterockså en svår press på många anhöriga. Det behövskompetens för att anställa personal i allmänhet, det behövsbetydligt högre kompetens att anställa personliga assistenter.Självklart tar det innan nya verksamheter finner sinaformer men det är nödvändigt att kommunerna tar sitt ansvaroch underlättar för den enskilda människan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att personliga assistenter ocksåsamtidigt skall kunna vara anställda inom ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommunens ansvar klargörsnär det gäller anställande av personliga assistenter därkommunen skall vara arbetsgivare.
mot · GI02So212 · 1995-01-25 00:00:00 — Försäljning av tobak till ungdomar 600 svenska ungdomar beräknas börja röka varje vecka.Detta antal påstås också vara nödvändigt förtobaksbranschen för att bibehålla produktion och försäljningav tobak.Av dessa 600 ungdomar är den överväldigande majoritetenunder 18 år.Ett förbud mot försäljning av tobak åt ungdomar under 18år bedöms av de flesta sakkunniga på området som detkanske effektivaste sättet att stoppa resp. uppskjuta barns ochungdomars rökdebut.Efter uppnådda är det få som blir vanerökare.Grupptrycket har bl.a. minskat och information omhälsorisker ''går hem'' på ett effektivare sätt än . Vianser därför att försäljning av tobaksprodukter till personerunder ej bör tillåtas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om försäljning av tobak till ungdomarunder .