mot · GI02N419 · 1995-01-25 00:00:00 — Det svenska beslutet om en avveckling avkärnkraften var framsynt. Den internationella utvecklingendärefter visar på ett vikande engagemang i kärnkraften.FolkomröstningenPå linje 1:s och linje 2:s valsedlar i folkomröstningen 1980stod (prop 1979/80:75):Kärnkraften avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyntill behovet av elektrisk kraft för upprätthållande avsysselsättning och välfärd. För att bl a minska oljeberoendetoch i avvaktan på att förnybara energikällor blir tillgängligaanvänds högst de 12 reaktorer som är i drift, färdiga ellerunder arbete. Ingen ytterligare kärnkraftsutbyggnad skallförkomma. Säkerhetssynpunkter blir avgörande för denordning i vilken reaktorerna tas ur drift.Det är riktigt att valsedlarna i folkomröstningen inteuttryckligen innehöll en begränsning av reaktorernaslivslängd till eller som slutår för avvecklingen.Det viktiga är emellertid att de begreppen fanns med -- inteminst i den socialdemokratiska agitationen och förklaringenav den egna Linje 2 -- inför folkomröstningen. Människorsom gick till valurnorna uppfattade detta som varandeinnebörden av Linje 2 och Linje 1. Den uppfattningen ochtolkningen bekräftade de politiska företrädarna för de tvålinjerna tydligt i beslut och uttalanden efterfolkomröstningen. Det är rimligt att man till de mer formellaalternativen i en folkomröstning, såsom de anges påvalsedlarna, knyter också de löften och tolkningar somauktoritativt presenteras av respektive linje.Propositionen 1980Som en följd av folkomröstningen sade regeringen (c, fp,m) detta i en proposition(1979/80:170): ''Högst tolv reaktorer kan därmed utnyttjasunder sin tekniska livslängd, som bedöms vara frånidrifttagningen.'' I en motion (1979/80:2056) krävdesocialdemokraterna bl a att skulle uttala att ''densista reaktorn skall stängas ''.Riksdagen 1980Näringsutskottet sade (NU 1979/80:70): ''Det är enligtutskottets mening nödvändigt att den tidsperiod inom vilkenavvecklingen skall ske, klart anges. Reaktorernas tekniskalivslängd bedöms enligt propositionen vara . Det börnu slås fast att den sista reaktorn skall stängas senast år 2010.Bestämmelser om antalet reaktorer och omavvecklingsperiodens längd torde böra införas ilagstiftningen på atomenergiområdet.'' hadeingen motion eller reservation mot denna uppfattning.Ingvar () sade i kammardebatten (prot1979/80:168): ''bör även iframtiden användas med försiktighet. Men liksomenergiminstern anser jag att denna folkomröstning har fyllten viktig uppgift. I den känsliga kärnkraftsfrågan blevresultatet klart och entydigt. Högst tolv reaktorer fåranvändas under längst sin tekniskt säkra livslängd, dvs. 25år.'' () sade: ''Vi håller fast vidfolkomröstningens och propositionens formulering att tolvreaktorer skall tas i drift och användas under sin tekniska ochekonomiska livslängd, dvs i praktiken . ''Det står alltså fullständigt klart att den offentliga ochofficiella tolkningen av folkomröstningsresultatet innebär per reaktor och därmed att avvecklingen skall varagenomförd . Denna tolkning gjordes politisktsamstämmigt , några månader efter det attomröstningen genomfördes. Tolkningen var alltså ''färsk''.Några protester mot denna tolkning från t exkärnkraftsindustrin hördes inte -- då!Det står också klart att redan uttalat sig för enlagstiftning om kärnkraftens avveckling.Det finns alltså en tydlig och av bl a ochMargaretha bekräftad linje mellan utfästelsen påLinje 1:s och Linje 2:s valsedel, konstaterandet somreaktorernas livslängd och beslut om att 2010skall vara slutåret.Trepartiuppgörelsen 1991I början av 1991 träffades mellan socialdemokraterna,liberalerna och enpartiöverenskommelse om energipolitiken. Under rubriken''energipolitiska utgångspunkter'' konstaterades bl a attriksdagen angivit ''att det bör slås fast att den sista reaktornskall stängas ''. Frågan om när kärnkraftenskall vara avvecklad blev alltså inte föremål för förnyadprövning eller nytt ställningstagande i samband medpartiöverenskommelsen. Det är inte detsamma som att år2010 som slutdatum för kärnkraften i ''övergavs''.Partiöverenskommelsen om energipolitiken låg senare tillgrund för beslut om riktlinjer för denlångsiktiga energipolitiken.Trepartiuppgörelsen om energifrågorna återges ienergipropositionen 1990/91:88. Där konstateras attriksdagen tidigare angivit att det bör slås fast att den sistareaktorn i ska stängas . ''Underöverläggningarna mellan partierna har frågan om närkärnkraften skall vara avvecklad inte varit föremål förförnyad prövning eller nytt ställningstagande'', konstateras ipropositionen. I samband med godkännandet avslårriksdagen motionsyrkanden från moderata samlingspartietav innebörd ''att nu skulle uttala att tidigareuttalanden om att all kärnkraftsproduktion skall varaavvecklad inte längre äger giltighet''.Fyrklöverregeringen 1992Den nytillträdande regeringen anförde iregeringsförklaringen attpartiöverenskommelsen om energipolitiken ligger fast. Iregeringsförklaringen (m, c, fp, kds) sägs:''Energiöverenskommelsen ligger fast. ''konstaterade en nästan enig riksdag attriksdagens beslut om avveckling av kärnkraften senast år2010 inte i sak skiljer sig från lagstiftning.Det finns en kedja av beslut från folkomröstningen sominnebär att fyrklöverregeringen måste anses ha stått . Eftersom byggde på 25-årsregelnborde fyrklöverregeringens ställningstaganden innebära också stod bakom den. Det i sin tur innebär attOskarshamn 1 ska stängas senast år 1997.1994 tillsattes för att bl a angetidpunkter för energisystemets omställning.I regeringsförklaringen deklareradestatsministern att ingångna överenskommelser påenergiområdet ska gälla -- rimligen då ocksåöverenskommelserna med svenska folket 1980 och 1991 årsenergiöverenskommelse.Lagstiftning nödvändigDet finns således en uttalad bred majoritet bakomuppfattningen att kärnkraften ska vara avvecklad senast år2010. Emellertid uttalas från tid till annan, bl a av ledandeföreträdare för kraftindustrin men också från andra delar avnäringslivet, att man inte kommer att vidta några konkretaåtgärder för kärnkraftens avveckling förrän man tvingas tilldetta genom lagstiftning.Uttalanden som ifrågasätter dels inriktningen på enavveckling av kärnkraften till , delsbedömningarna om en livslängd för enskildareaktorer, skapar osäkerhet hos energisystemets aktörer.Denna osäkerhet bör skyndsamt undanröjas, och man börinte avvakta slutförande av sitt arbete.Riksdagen bör skapa klarhet i och grund för avvecklingenav kärnkraften genom att hos regeringen begära förslag omen ändring i kärntekniklagen genom införande av en särskildbestämmelse. Avvecklingen bör tydliggöras i lagstiftning.Kärntekniklagen bör ändras så att tillstånd att bedrivakärnteknisk verksamhet kan återkallas om detta är ett led igenomförandet av beslut om en avveckling senastår 2010 av kärnkraften.Kärntekniklagen bör också ändras så att det inte blirmöjligt att bevilja drifttillstånd för perioder somsammantaget överstiger 25 år.Kärntekniklagen bör också ändras så att samtligadrifttillstånd skall ha återkallats senast den 31 december2010.Lagen bör också ha en utformning som omöjliggördrifttillstånd för mer än totalt drifttid.Lagen bör i enlighet med beslut 2010 också ges en sådan utformningatt samtliga reaktorer är stängda senast den 31 december2010. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändring ikärntekniklagen i enlighet med vad som anförts i motionen.