mot · GJ02T8 · 1995-10-19 00:00:00 — med anledning av förs. 1995/96:RR4 revisorers förslag angående InledningDet är naturligtvis alltid välkommet att revisorerföljer upp och granskar konsekvenserna av de beslut somfattas av . Det kan ses som en naturlig och viktigutvärdering av den verksamhet som bedrivs i vårt landshögsta beslutande organ.Men vi måste också vara medvetna om att värdet av granskningen i det härfallet blir ytterst begränsat på grund av den korta tid som granskningenomfattar, i praktiken av den femåriga försöksperiod som riksdagenbeslutat om. Anmärkningsvärt är att revisorerna i rapporten inte närmareanalyserat banans betydelse generellt för samhällsstruktur och näringsliv iNorrlands inland. En ordentlig analys av banans betydelse för den småskaligaföretagsamheten, inte minst den turistiska framtida potentialen, efterlyses.Två värdefulla slutsatser, av stor betydelse för framtiden, drar dockrevisorerna:- För det första slutsatsen att IBAB löst uppgiften med underhåll ochupprustning på ett mer kostnadseffektivt sätt än vad som varitmöjligt.-- För det andra att den femåriga planen för IBAB:s verksamhet snarastmåste kompletteras med ett principiellt ställningstagande till bananslångsiktiga roll i inlandets transportförsörjning.-Detta konstaterande stämmer väl överens med vad somframförts av entreprenörer, företag och trafikutövare längsbanan. För sin planering av bl a transportarbetet är manberoende av att veta i vilken omfattning banan i framtidenskall vara en levande transportled. Inte minst regeringenmåste således redovisa förslag till om hurbanan skall utformas , dåinnevarande femårsperiod med statligt stöd löper ut. Senastunder måste ett principbeslut om den framtidainriktningen fattas.Inlandsbananstrafikmässiga betydelse förperson- respektivegodstrafikenInlandsbanan sträcker sig hela genom det svenskainlandet, det råvarutätaste området i landet, och är av storbetydelse för miljömässiga godstransporter i framtiden.Transporter som är nödvändiga för ett aktivt ochexpanderande näringsliv.Godstrafiken på har mer än fördubblats . Hela50 % av det gods som hanteras på Atlantbanan i kommer frånInlandsbanan, och av godset lämnar inlandet för leverans till övrigaSverige eller går på export. Potentialen för framtida uttransporter av förädlatbiobränsle är stor och intresset från för transporter till och frånNordnorge är klart uttalade. Varor och produkter som ska ut påvärldsmarknaden måste på kortast möjliga tid ut till djuphamnarna iTrondheim och . Det finns anledning att beklaga att det, i rådandesysselsättningsläge, inte varit möjligt att erhålla arbetsmarknadspolitiskt stödför upprustning av banans nordligaste del mellan och Gällivare.Bärighetsåtgärder på denna del är nödvändiga för att möjliggöra ett avtal medNorges Statsbanor, NSB, om samtrafik längs mellan Nordnorgeoch Tröndelagen. Den reguljära persontrafiken längs harövertagits av länstrafikhuvudmännen och bedrivs med bussar fr o m den 10juni 1991. För detta utgår statsstöd med somersättning för den nedlagda persontrafiken på banan. Det är anmärkningsvärtatt revisorernas granskningsuppdrag inte även omfattar en utvärdering av hurlänstrafikmännen använder de 36 miljonerna/år och därmed också analyserathur de klarar sin uppgift att ersätta persontrafik.Beträffande persontrafiken uttalades av den social-demokratiska regeringen i samband med den trafikpolitiska propositionen attInlandsbanan mellan och har ett klart samhällsintresse och attden därför bör finnas kvar. Vidare uttrycktes förhoppningen om ett ökatregionalt engagemang för att utveckla turisttrafiken där turistorganisationersamt lokala och regionala aktörer kunde medverka. Trots detta stödde maninte den möjligheten när fyrklöverregeringen förverkligadedessa tankar och lät kommunerna längs banan via Inlandsbanebolaget, ,genom upprättat avtal, överta ansvaret för trafiken på banan.Nuvarande persontrafik på är ett femårigt turistprojekt därtrafiken har koncentrerats till sommarmånaderna. Ett aktivt utvecklingsarbeteinklusive marknadsföringsinsatser har dragits igång med statligt bidrag om 27miljoner kronor/år för att locka turister till de kultur- ochnaturupplevelser som inlandet erbjuder. Antalet resenärer har successivt ökatfrån ca 15 000 till ca 30 000 . Satsningenkräver extra pengar i introduktionsskedet för att efter försöksperiodens slutstå på egna ben utan tillskott av statliga medel. Längs banan är ett antalsmåskaliga turistföretag i många olika branscher beroende av den marknadsom inlandsbaneturismen skapar.Vi kristdemokrater anser sammanfattningsvis att godstrafiken på helabanan mellan och är väl motiverad inte minst ursamhällsekonomisk synvinkel. Detta gäller även persontrafiken med turistiskinriktning. Den reguljära persontrafiken på banan måste helt enligt beslutet iriksdagen 1992 och enligt revisorernas påpekanden samordnas med den trafiksom länstrafikhuvudmännen bedriver med buss. Erfarenheten säger dock attdetta inte är möjligt i någon större utsträckning närlänstrafikhuvudmännen upprättar nya planer och ny upphandling av trafikskall ske. I det läget måste stora samordningskrav ställas på länstrafik-huvudmännen.Kostnaderna förbanhållningenInlandsbanan är i bättre skick . För attkunna upprätthålla en effektiv godstrafik på Inlandsbananbeslutade om enbetydande upprustning av banan. 370 miljoner kronoravsattes för dessa investeringar . Hösten1992 överfördes av dessa till IBAB föratt användas för upprustning samt 47miljoner kronor/år för underhåll av Inlandsbanan.Dessa pengar var således avsatta redan innan beslut omIBAB:s nyttjanderätt av banan togs 1992. Enligt revisorernasbedömning kommer IBAB att klara den planeradeupprustningen till betydligt lägre kostnader än vad Banverkettidigare har beräknat i sin femårsplan. Även det löpandeunderhållet av banan tycks IBAB klara till en lägre kostnadän har beräknat.Vi delar således revisorernas uppfattning att regeringen bör undersöka omerfarenheterna av IBAB:s arbete kan utnyttjas som exempel även för andrabanor. Mot bakgrund av att statens kostnader för underhåll av ca1 järnväg uppgår till ca , tordeerfarenheterna från kunna ge avsevärda besparingsmöjligheter.Vi delar även remissinstansernas bestämda uppfattning att staten ävenfortsättningsvis skall ha ansvaret för upprustning och underhåll avInlandsbanan. Därmed måste IBAB fortsättningsvis garanteras medel förunderhåll av . För att klara detta bedömer IBAB att ca 60miljoner kronor/år , efter den femåriga försöksperioden, behövsför ändamålet. Detta är endast av totala kostnader förbanunderhåll, medan omfattar av totalajärnvägssträcka. Därmed återgår vi således till normalsituationen attInlandsbanan fortsättningsvis inte ges några extra pengar utan endast sinberättigade del av den årliga underhållspotten.Om denna ringa kostnad förvägras , tvingasIBAB sannolikt att avveckla sitt engagemang för banan. Detta innebär inget0-alternativ för staten eftersom systemtågen och övrig godstrafik naturligtviskommer att kräva pengar för underhållsåtgärder om och SJ övertardet fulla ansvaret för banan. Sannolikt blir en sådan situation mer kostsam förstaten.Vi kristdemokrater anser även att de s k tvärbanorna borde överföras tillIBAB på samma villkor som . De utgör en naturlig del avinlandsbanesystemet.Finansiering av trafiken påInlandsbananFör att delfinansiera driften och utveckla trafiken påInlandsbanan erhåller IBAB underfemårsperioden. I egna intäkter ger bl a vagnmilavgifter ca10 . erhåller ca 500miljoner kronor av staten för administration och förvissa försvarsuppgifter. I trafikeringsavgifter, huvudsakligenfrån SJ, tar dessutom in ca 700 miljoner kronorper år som tillfaller statskassan. Staten i sin tur bekostarinvesteringar och kostnader för underhåll i form av s knationella infrastrukturkostnader.Det utvecklingsarbete och det fullskaleförsök som IBAB bedriver på denavreglerade kan bli av stort värde för trafikens utveckling påresterande av järnvägsnät.Några ytterligare statliga medel för drift och utveckling av trafiken påInlandsbanan efter femårsperioden är inte aktuella. Däremot delar virevisorernas uppfattning att en samlad bedömning av framtidbör analysera alternativa finansieringsmöjligheter via lokala och regionalaorgan liksom även EU:s mål 6-områdesmedel.Inlandsbanansregionalpolitiska,kulturpolitiska ochförsvarspolitiska betydelseInlandsbanan har utan tvekan en stor regionalpolitiskbetydelse både som godstransportled och för utvecklingen avden småskaliga landsbygdsturismen. Banans betydelse somkommunikationsled för natur- och kulturturismen gör denunik också internationellt sett. Också de historiska perspektivsom kan läggas på banans dragning och konsekvenser förberörda bygder motiverar väl ett bevarande. Ur ett regionaltperspektiv framstår som en viktig del av ettregionalt kulturarv. Detta har så sent som innevarande höstverifierats av Riksantikvarieämbetet.Vi delar revisorernas bedömning att ställningstagande till fortsatt statligfinansiering av bör göras utifrån en samlad analys av banansbetydelse från trafikmässiga, miljömässiga, regionalpolitiska, kulturpolitiskaoch försvarspolitiska utgångspunkter. Därtill kommer Inlandsbanansbetydelse som pilotprojekt och det enda med för drift och förvaltning av järnvägar.Förutsättningar för fortsatttrafik på InlandsbananKristdemokratiska samhällspartiet delar flertaletremissinstansers liksom revisorernas bedömning att det ärmycket angeläget att förutsättningarna för fortsatt trafik påInlandsbanan klargörs och biträder förslaget attregeringen ges i uppdrag att presentera ettförslag till hur den framtida trafiken på skallfinansieras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om trafikmässiga betydelse förperson- respektive godstrafiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kostnaderna för banhållningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att även tvärbanorna bör överföras till IBAB,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att presentera ett förslag tillhur den framtida trafiken på skall finansieras.