mot · GI02Kr413 · 1995-01-25 00:00:00 — ''Ett samhälle utan idrottsliv skulle bli gråare och tristare.Idrottens svaghet och styrka, dess bekymmer ochglädjeämnen har blivit en nästan allas angelägenhet ochintresse. ''i alla dess olika former spelar en viktig roll i mångamänniskors liv. Många utövar idrott aktivt, ännu fler får enrikare fritid genom att som åskådare intressera sig föridrottens värld. Idrottsrörelsen bidrar i allra högsta grad tillett rikare socialt liv, meningsfulla aktiviteter och en godfolkhälsa. Idrottsrörelsen har ca 25 milj. medlemmarinom ca 40.000 lokalföreningar. Hundratusentals ideellaledare lägger ner mer än på attta hand om mer än hälften av alla barn och ungdomar i över18.000 aktiviteter året om.Samhällsutvecklingen har lett till att många beslut ifolkvalda organ är styrande för idrottsrörelsen och enskildamänniskors idrottsutövande. Från kristdemokratiskt hållanser vi att idrottsrörelsen skall ha samhällets stöd men varasjälvständig i förhållande till stat, kommun och näringsliv.Under 1900-talet har fritiden ökat kraftigt bl a genom attarbetstiden förkortats och att nya tekniker utvecklats.Människor har fått mer tid att disponera efter eget intresseoch läggning. Folkrörelserna spelar en mycket viktig roll föratt kanalisera engagemang och skapa gemenskapskänslainom en förening, en stadsdel, en ort eller ett land.Idrottsrörelsen har under generationer tillfört samhälletoersättliga värden. Många unga människor har inomidrottsrörelsen fostrats till ansvarskännande, solidariskamedborgare och ett gott kamratskap. De mer än 400.000ideellt arbetande ledarna gör ett arbete och en insats som församhället som helhet är ovärderlig. Arbetet med att integrerainvandrare sker helt naturligt inom idrotten och tjänar somförebild i det svenska samhället.Regeringens förslag för idrottsrörelsenVissa besparingar drabbar idrottsrörelsen liksom alla andrasektorer i samhället. Det är av största vikt att besparingarändå görs på ett genomtänkt sätt. Majoriteten av de 63specialförbunden under tak är starktberoende av det statliga bidraget för sin verksamhet. Ävenom betonar att idrottsrörelsen och andrafolkrörelser måste kunna ges goda möjligheter att finansieraverksamhet med lotterier m.m., måste slås fast att detsamhälleliga stödet måste ligga på en rimlig nivå.Kristdemokraterna välkomnar att inga besparingar görs pådet lokala aktivitetsstödet i Civildepartementetsbudgetförslag. Detta stöd är mycket viktigt för barn- ochungdomsverksamheten. Längre fram i motionen återkommervi utförligare kring frågan om spelverksamhet.Idrottens etikIdrotten spelar en viktig fostrande roll för många barn ochungdomar. Där lär man sig ofta vad ansvarstagande ochsamarbete innebär. I idrottens värld finns vissa givna reglersom måste följas -- sanktioner följer på brott --vilket ofta är positivt och lärorikt. Ungdomsidrotten bidrartill att förebygga och motverka missbruk av alkohol ochandra droger och sparar på så sätt mycket storabelopp åt samhället.Idrottsrörelsen gör stora ansträngningar för att motverkaanvändningen av dopningsmedel och andra droger.Dopningen är främst ett problem utanför denorganiserade idrottsrörelsen. Idrottsrörelsens kunskaper ocherfarenheter utgör en viktig del i arbetet med att bekämpaden ökande spridningen av dopningsmedel. På detta ochandra områden kan och är idrottsrörelsen till stor del enmotkraft. Genom mediabevakning når elitidrotten allamänniskor. Idrottens etiska hållning och avståndstagandefrån dopning och det idrottsanknutna våldet är viktig inteminst då elitidrottare utgör förebilder för många barn ochungdomar.Fusk via dopning är oacceptabelt framförallt motbakgrund av de extremt stora medicinska riskerna. Svenskidrottsrörelse bör nationellt och även i internationellasammanhang verka för kraftfulla sanktioner mot idrottsmänsom nyttjar otillåtna preparat.En viktig aspekt av god etik är hur barn- ochungdomsidrotten utformas. Det bör vara självklart att intemedverka till utslagning och elittänkande när det gäller barn-och ungdomsidrott. Idrottsrörelsens egen etiker, BengtWallin, hävdar vikten av att ''barn leker idrott '' och betonar också risken av tävlande i för tidigaår.Idrotten i skolanI skolans undervisning skall friluftsliv och idrottsutövandeingå som en naturlig del. Undervisningens mål skall vara attskapa intresse för regelbunden motion och skapamedvetenhet om kostens betydelse för välbefinnande. Denfysiska träningen skall vara anpassad efter den enskildeelevens förutsättningar. Ungdomsidrott, oftast medskolidrottsförbundet som arrangör, typ Mjölkkannan,Piggelin och Skoljoggen, tredjeklassarnas jorden runt-sim,ger tillfälle att prova på många idrotter utan krav påprestationer. Skolidrotten ger även möjlighet till att ta varapå ledarämnen och ge dem lämplig utbildning vilket ärviktigt för nyrekryteringen av ungdomar och utvecklingen avidrotten. , tillsammans med ett antalandra förbund (Ridsportens f.b., Fritidsfrämjandet, Vi Ungaoch ) arbetar med ett särskiltprojekt för att stärka unga tjejer i föreningslivet medsärskilda ledarutbildningskurser. För gymnasieskolorna kanett system med distriktsvisa serier och riksspel tillskapas föratt stärka skolandan.När det gäller barn- och ungdomsidrott är det av störstavikt att föreningar och enskilda idrottsledare beaktar riskernamed en alltför tidig specialiserad träning . Spontanaidrottsaktiviteter måste få gott om utrymme i barns ochungdomars liv.Breddidrott -- elitidrottAlla människor som vill ska ha möjlighet att delta iidrottandet. Breddidrotten som mer betonar kamratskap ochvikten att vårda sin hälsa än de faktiska idrottsprestationernalever i ett ömsesidigt beroendeförhållande med elitidrotten.Elitidrotten bygger på de många människornas idrotts- ochmotionsaktiviteter och den är för många motionärer ochfriskvårdare en inspirationskälla. För att svensk idrott även iframtiden ska kunna fostra idrottsutövare på toppnivå fordrasalltså satsningar på de många människornas idrottsutövande.Breddidrotten bidrar till många människors välbefinnandeoch minskar riskerna för sjukdom. Denna friskvård sparårligen mycket stora summor för svensk sjukvård ochhindrar mycket lidande.För att stimulera breddidrott är det nödvändigt attelitidrotten får rimliga verksamhetsvillkor.Elitidrottsutövarna fungerar som inspiratörer ochförebilder.Antalet idrottsgymnasier bör byggas ut allteftersomintresset ökar. Lovande idrottsutövare ges där en chans attutvecklas idrottsmässigt utan att försumma studierna.Kristdemokraterna ser positivt på det extra anslag och nyaansvar riksidrottsförbundet får för specialidrotterna vidriksidrottsgymnasierna. Detta innebär sannolikt attförutsättningarna för elitidrotten i förbättras.HandikappidrottRätten till goda och lika möjligheter till idrottsutövande ärgrundläggande för idrottssyn. Idrottenhar stor betydelse i rehabiliteringen av handikappade liksomvid integrering i samhället i övrigt.Idrottsarenorna måste vara tillgängliga för personer medfunktionsnedsättning. Idrottsarenorna måstehandikappanpassas så att de möjliggör för handikappade attutöva idrott och även delta som åskådare.Ekonomiskt har handikappidrotten svårigheter genom småbiljettintäkter och svårigheter att få sponsorer frånnäringslivet. Vidare är ofta kostnaderna mycket höga för denenskilda idrottsutövaren som behöver särskilda hjälpmedelför sin idrottsverksamhet. Svårigheter finns även med att fåfram ledsagare till träning och tävling samt transporter tilloch från träning och tävling.På handikappidrottens område krävs ökade statligasatsningar. radio och television bör också ta sittansvar för att spegla de handikappades idrottsprestationersom ofta görs i det tysta. bör också iinternationella sammanhang aktivt verka för att få arrangeratävlingar för att öka intresset och bilda opinion för störresatsningar på idrottsutövare med funktionsnedsättningar.Sverige kan också via forskning bidra till utveckling ochvidare utveckling av teknik som gör det möjligt förhandikappade att utöva nya idrottsgrenar.KvinnoidrottKvinnoidrotten tilldrar sig ett betydligt mindreintresse än motsvarande idrott för män. Detta gäller såväl imassmedierna som rent allmänt. Kvinnoidrotten behöver enstarkare ställning bl a vad gäller träningstider och tillgänglighet till befintligaanläggningar. Fler kvinnor kan och bör aktiveras inomidrottsrörelsen och därför är rekryteringen av kvinnligaidrottsledare av största betydelse för idrottens framtidautveckling.Massmedierna, inte minst radio och TV, har ett oavvisligtansvar när det gäller att spegla kvinnoidrotten. Genom en braredovisning av de idrottsprestationer som kvinnor gör kanintresset för idrott öka genom att framförallt unga flickor fårkvinnliga idrottsutövare att identifiera sig med och inspirerasav.Intagningen på idrottsgymnasierna bör kvoteras så att likamånga flickor som pojkar får möjlighet att utöva ochutveckla sin idrott som de studerar.Riksidrottsförbundet har arbetat fram ettjämställdhetsprogram som ska utvärderas vidriksidrottsmötet . Det är av mycket stor vikt att idrottensegna mål i det gällande idrottsprogrammet kan uppnås.Riksidrottsförbundet avser att stå som värd för eneuropeisk konferens på tema kvinnor och idrott. Detta är ettmycket positivt initiativ.IdrottsforskningHögre utbildning och forskning inom idrotten spänner överen lång rad av områden såsom fysiologi, medicin och tekniktill beteende- och samhällsvetenskapliga ämnen.Utbildningen och forskningen är en förutsättning föridrottens utveckling vad gäller såväl barn- ochungdomsidrott som bredd- och elitidrott. Utökad kunskapbehövs kring idrotten som folkrörelse. Idrottsrörelsen harockså pekat på behovet av forskning kring kvinno- ochjämställdhetsfrågor. Inte minst viktig är dennakunskapsutveckling som bas för idrottens ledarutbildning.Med tanke på idrottens betydelse för våra barn ochungdomar är det angeläget att idrottsledarna ges godamöjligheter till utbildning, som står på en solid vetenskapliggrund.Kristdemokraterna ser mycket positivt på tillskapandet avett ) och inrättandet av ensjälvständig Idrottshögskola. Den forskning som bedrivs vidCIF finansieras i huvudsak av idrottsrörelsen själv. Det finnsen stark vilja från såväl som Idrottsrörelsen att CIFfrigörs från det huvudmannaskap under Karolinskasjukhuset som man står under och istället omvandla CIFtill ett fristående forskningsråd. menar attdet finns all anledning att denna fråga prövas.Samtidigt som det är viktig att stimulera och stödjaforskning på idrottsrelevanta områden på samtliga högskolorär det naturligt att se i som ettnationellt centrum för idrottslig kunskapsutveckling. Vid denkommande översynen är det viktigt att se över fördelningenav forskningsanslagen så att ges fastaforskningsresurser. måste också ges rätt attutdela sedvanliga akademiska examina (kandidat-, magister-och doktorsexamen).Internationellt idrottssamarbeteIdrottsrörelsens egna prioriteringar i det internationellaarbetet är mycket positiva. Fokus sätts på att utvecklasamarbetet med östeuropeiska idrottsrörelser med särskildtyngdpunkt på de baltiska staterna. Vidare vill man gå vidarei samarbete med idrottsrörelsen i södra för att efterapartheids fall bidra med svenskt kunnande i den nya ochpositiva uppbyggnadsfasen. avser attaktivt delta i arbetet på att påverka idrottens förutsättningari EU och förstärka den svenska representationen iinternationella beslutande samlingar.Sverige bör sträva efter ett väl utbyggt internationelltidrottsutbyte för både ledare och aktiva på bredd- ochelitnivå. Genom kulturella och idrottsliga kontakter kanförståelse och kunskap om andra folk och kulturer öka, tillgagn för avspänning och samförstånd.När det gäller de bör Sverigeverka för att de permanent förläggs till en och samma orteller land. Allteftersom spelen vuxit och kraven påidrottsanläggningarnas kvalitet ökat, har kostnaderna förarrangemangen ökat. har också spelen vid fleratillfällen utsatts för bojkottaktioner. Detta talar för att permanent bör förläggas tillexempelvis ursprungsstaden i Grekland.Idrottens ekonomiIdrottsrörelsen arbetar i mycket hård konkurrens medett alltmer kommersialiserat utbud av fritidsaktiviteter.Idrottsrörelsen måste i detta läge tillförsäkras resurser för sinverksamhet. Samhället litar i stor utsträckning på attidrottsrörelsen ska kunna bidra tillsamhällsutvecklingen på samma sätt som trots attdess ekonomi relativt sett har försämrats.I detta kärva ekonomiska läge är det än viktigare att värnaföreningslivets möjligheter till självfinansiering. Spel ochlotterier har traditionellt varit en viktig finansieringskälla förfolkrörelserna. har de emellertid tappatandelar på spelmarknaden i förhållande till de statligaspelbolagen och ATG. Det faktum att de båda statligaspelbolagen kunnat lansera nya spel --Penningslotteriets Trissbingo och Tipstjänsts Tipsbingo --som konkurrerar med folkrörelsernas bingo- ochBingoLottospel gör knappast saken bättre.Den nya lotterilag som i bred politisk enighet antogs avriksdagen syftar till att ge folkrörelserna ökademöjligheter att finansiera sin verksamhet via spel ochlotterier. Det är ännu för tidigt att uttala sig om vilken effektdessa förändringar kommer att få, men inte minst frånidrottsrörelsen har stora förhoppningar ställts på införandetav de nya värdeautomatspelen, vars överskott enligtriksdagsbeslut ska gå till det lokala föreningslivets barn- ochungdomsverksamhet. I kulturutskottets betänkande, somriksdagens ställde sig bakom, med anledning av regeringensproposition om en ny lotterilag, slogs fast att koncession förde nya värdeautomatspelen skulle gå till ett folkrörelseägtspelbolag med statligt inflytande. Endast i undantagsfallskulle det vara möjligt att ge koncesssion till ett statligtspelföretag.Det är därför angeläget att regeringen beslutaratt ge koncession för de nya värdeautomatspelen tillfolkrörelserna. Att så ännu ej har skett har väckt osäkerhethos folkrörelserna om regeringen verkligen tänker stå fastvid riksdagsbeslutets grundtanke -- att förbättrafolkrörelsernas möjligheter på spelmarknaden. Regeringenbör vidare se över de statliga spelbolagens koncessioner såatt deras agerande på spelmarknaden inte motverkar den nyalotterilagens intentioner.Moms på föreningsaktiviteterI samband med inträde i EU pågår en översyn avmomsreglerna. I regeringens proposition ''Mervärdesskattoch EU'' (1994/95:57) undantogs frågorna rörande momsför ideella organisationer. Dessa skulle beredas ytterligare.Ideella organisationer, bland annat idrottens föreningar, äridag till största delen momsbefriade.Frågan har rests om det är möjligt för de ideellaorganisationerna att ha kvar denna momsbefrielse. Iutredningen ''Mervärdesskatten och EU'' (SOU 1994:88)menade man att det i stora stycken inte var möjligt. Dennautredning har i sitt lagförslag angett som villkor för att enideell förening ska vara befriad från moms på insamlings-och försäljningsverksamhet, att denna verksamhet endast fårbedrivas i ''skälig omfattning''. Något stöd för en sådangenerell begränsning av de ideella föreningarnasskattebefrielse finns inte i EG:s momsdirektiv.Enligt EG:s sjätte momsdirektiv är det endast i de fall dåskattebefrielsen medför att en motsvarande kommersiellverksamhet missgynnas i konkurrenshänseende, sommedlemsländerna har möjlighet att införa begränsningar avskattebefrielsen för allmännyttiga verksamheter.Flera EU-länder har en skattesituation liknande densvenska. I har man, trots sitt inträde i EU, beslutatatt inte momsbelägga idrottsrörelsens verksamheter. Att EU-medlemskapet med nödvändighet skulle kräva en förändringav momsreglerna för ideella organisationer är såledesmycket tveksamt.De ideella organisationerna är hårt pressadeekonomiskt. Kommunala besparingar har lett till såvälminskade bidrag som höjda avgifter på lokalhyror etc.Utvecklingen tvingar lokala föreningar att skära iverksamheten och/eller ta ut ökade avgifter av sinamedlemmar. Det finns all anledning att värna de ideellaorganisationernas möjligheter att bedriva en bredverksamhet, speciellt i när vi ser en ökning av våldet,missbruk och andra problem bland unga. Att läggaytterligare administrativa och ekonomiska bördor påföreningslivet, genom ökad momsplikt, är att direktmotverka denna strävan.BidragsgivningDen största finansiären av idrottsrörelsen är idagnäringslivet. Stödet till idrotten riktas både till elitidrottenoch till småklubbar som ägnar sig åt motions- ochbreddidrott. ser positivt till näringslivetsstöd till idrotten även om det finns vissa risker, nämligen omsponsringen eller sponsorn skulle övergå från stödjande tillstyrande. Vidare kommer sponsring aldrig att kunna ge någotordentligt ekonomiskt tillskott för de idrotter som upplevssom mindre massmedialt intressanta. Grunden föridrottsrörelsens ekonomi måste vara egna insatser ochsamhällets stöd.Samhällets stöd till idrottsrörelsen utgår förutom genomstatliga anslag via landstingen och kommunerna. Stödetsmålsättning bör vara att stimulera d.v.s. ge resurser ochmöjligheter till idrottens utövande. Stödet bör såledesinriktas på investeringar i idrottsanläggningar och på bidragtill ungdomsverksamhet och ledarutbildning. Reglerna fördet ekonomiska stödet ska vara enkla, rättvisa och inriktadepå en obyråkratisk hantering.Det lokala aktivitetsstödet, som är det viktigaste systemetför stöd till idrottsföreningarna, måste bibehållas på minstnuvarande nivå. Ett extra stöd för ungdomar i åldern 15--19år, en ålder då många lämnar föreningslivet, är berättigat.Försök i krisortFör att tillvarata och dokumentera idrottens stora fostrandeoch förebyggande möjligheter vill att envetenskapllig försöksverksamhet ska inledas i någon ort somdrabbats särkilt av arbetslöshet och ekonomiska bekymmer.Under perioder av långvarig arbetslöshet kan framföralltungdomar lätt förlora tron på sig själva och samhället.Idrottsrörelsen kan självfallet inte ersätta nödvändigaansträngningar för att ge alla som förlorat arbeten nya ochmeningsfulla sådana. Men det skulle vara utomordentligtintressant att i en sådan ort tillförsäkra idrottsrörelsen rikligaresurser för att göra en massiv insats för ungdomen. Därmedskulle troligen de sociala effekterna den tid en person ärarbetslös kunna lindras. Försöket ska på ett vetenskapligt sättutvärderas och följas upp för att dra slutsatser som kantillämpas även på andra orter och i andra sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottens etik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dopningspreparat,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att friluftsliv och idrottsutövandebör ingå som en naturlig del av skolutbildningen,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att stärka breddidrotten,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att idrottsgymnasierna byggs ut itakt med att intresset för denna utbildningsform ökar,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa rimliga villkor förelitidrotten,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottsarenors tillgänglighet förmänniskor med funktionsnedsättningar samt om behovet avforskning till förmån för handikappidrotten,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att jämställdhetsarbetetinom idrotten drivs vidare,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att pröva att omvandla Centrumför idrottsforskning till ett fristående forskningsråd,110. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fasta forskningsresurser knytstill samt om möjlighet att utdela sedvanligaakademiska examina,111. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetar för att förläggs permanent till ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge koncession för de nyavärdeautomatspelen till folkrörelserna,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör se över destatliga spelbolagens koncessioner,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om moms på ideella föreningar,215. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidragsgivning och vikten av attbibehålla det lokala aktivitetsstödet på nuvarande nivå,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet med en massivstödinsats till idrottsrörelsen och andra ideella organisationeri en krisdrabbad ort.