mot · GJ02K9 · 1995-10-26 00:00:00 — med anledning av förs. 1995/96:RFK2 Skrivelse från med överlämnande av förslag från arbetsgruppen för utredning om registrering av ledamöternas ekonomiska intressen I förvaltningskontorets skrivelse redovisas ett förslag om ettför allmänheten tillgängligt ADB-baserat register avseenderiksdagsledamöters ekonomiska intressen. Syftet medförslaget är att medborgarna skall få en öppen redovisning avriksdagsledamöternas eventuella bindningar och intressensom kan tänkas påverka det politiska uppdraget. Enligtförslaget skall registreringen bygga på ledamöternas frivilligamedverkan.Behovet av ett öppet registerFrågan om att införa en registrering av riksdagsledamöternasekonomiska intressen har varit föremål förriksdagsbehandling. Moderata Samlingspartiets linje i dennafråga har varit att det primärt ankommer på de politiskapartierna att försäkra sig om att de kandidater som partiernanominerar för politiska uppdrag också förtroendefullt kanutföra uppdragen. En nominering måste således redan i dagföregås av en noggrann granskning av kandidaten. Vidare harSverige en lagstiftning som innebär att en rad uppgifter somrör en persons ekonomiska förhållanden är offentliga, t.ex.uppgifter om inkomst, förmögenhet ochbetalningsanmärkningar.Om tillhandahållandet av ett öppet dataregister, meduppgifter om t.ex. de olika uppdrag enskildariksdagsledamöter kan ha, bidrar till att öka medborgarnasförtroende för hela det politiska systemet är det ett steg i rättriktning. Ett sådant register bör bygga på en analys av vilkainsynskrav som ställs på statsråd - som har en exekutivmaktutövning - och på riksdagsledamöter - som ärledamöter av den lagstiftande församlingen. Någon sådananalys har inte gjorts vad gäller riksdagsledamöter, ej hellerhar regeringen slutfört sitt arbete vad gäller redovisningen avstatsrådens ekonomiska ställning.En fråga som naturligen infinner sig är emellertid om detkan finnas intresse från medborgarna att även andra grupper isamhället än just riksdagsledamöter blir föremål för dennatyp av registrering. Den politiska beslutsprocessen utsättssom bekant för påverkan från olika intresseriktningar, inteminst från journalister och från företrädare för olika intresse-organisationer. Kanske vore det lämpligt att i registerformtillhandahålla medborgarna uppgifter om t.ex.journalistkårens eller organisationsföreträdarnas olikabindningar och ekonomiska intressen. Syftet med registre-ringen skulle naturligtvis vara detsamma som förriksdagsledamöter - nämligen att öppet redovisa uppgifterom vad som kan tänkas påverka den politiskabeslutsprocessen.Förvaltningskontorets skrivelse reser härutöver en radandra frågor som inte närmare berörts av arbetsgruppen. Bl.a.har frågan om vilka konsekvenser förslaget kan få frånintegritetssynpunkt inte närmare analyserats. Det är därförinte möjligt att nu ta slutlig ställning till förslaget. EnligtModerata Samlingspartiets mening bör i stället förslagetåterremitteras till arbetsgruppen eller annat lämpligt organför vidare beredning av de frågor som tas upp i motionen. "Frivilliga" regler medretroaktiv effektEnligt förslaget skall de frivilliga reglerna för registrering avledamöternas ekonomiska intressen träda i kraft den 1 januari1996, d.v.s. under innevarande mandatperiod.Den första frågan som här infinner sig är hur storfrivillighet den enskilde ledamoten i praktiken har i valetmellan att låta registrera sig eller att låta bli. Vi betvivlar attledamöterna kommer att uppleva att de har någon egentligfrihet att välja i den föreliggande situationen. En ledamotsom t.ex. av integritetsskäl eller av andra rent principiellaskäl är emot att bli föremål för dataregistrering, kommer attställas inför den situationen att om han avstår frånregistrering så riskerar ledamoten att utsättas för negativkritik från bl.a. massmedierna. Mot denna bakgrund torderesultatet bli att flertalet ledamöter - om än mot sin vilja -registrerar sina ekonomiska förehavanden.Om förslaget antas kommer således även ledamöter som avolika anledningar motsätter sig en registrering av derasekonomiska intressen att känna sig mer eller mindre tvingadeatt acceptera att så sker från . Bortsett frånfrågan om huruvida frivillighet kan anses råda eller inte, såmedför förslaget att ledamöterna kommer att omfattas avregler som de inte hade någon som helst möjlighet att väga ini bedömningen innan de ställde upp i nomineringen inför1994 års riksdagsval och därefter invaldes i riksdagen.Reglerna synes därmed få en retroaktiv effekt, vilket i andrasammanhang anses klart otillfredsställande enligtgrundläggande rättsstatliga principer.I sammanhanget kan erinras om hur löste dettaproblem. När stod inför beslutet att införa ett öppetdataregister med uppgifter om ledamöternas ekonomiskaintressen ansågs det olämpligt att börja tillämpa reglernaunder pågående mandatperiod av liknande skäl somModerata Samlingspartiet anfört. I stället bestämdes attreglerna skulle börja tillämpas först med avseende på dennyvalda riksdagen.Självfallet är det en viktig uppgift för riksdag attförhindra att det införs regler som får retroaktiv effekt. är det därför angeläget att fråganom reglernas retroaktivitet noggrant utreds före ett eventuelltbeslut om att införa registrering. Samma princip somtillämpades i bör också gälla i . En eventuellregistrering, oavsett hur den utformas, bör därför inte träda ikraft förrän val.Samordning av etikreglerDen borgerliga regeringen tillsatte enetikkommitté inom . I november 1993överlämnade kommittén en promemoria, Intressekonflikterför statsråd, som bl.a. behandlade rätten för statsråd attinneha bisysslor, jäv vid beredning av regeringsärenden,riktlinjer för statsråds förmögenhetsförvaltning samt gåvortill statsråd. sammankallade den borgerligaregeringen en etikgrupp bestående av fem av de dåvarandestatsråden med uppdrag att bereda etikkommitténspromemoria för att slutligen inför regeringen redovisa vilkaetiska regler som bör gälla för statsråd. De förslag till reglersom utarbetades överlämnades sedermera till densocialdemokratiska oppositionen för synpunkter. Någonreaktion kom emellertid inte före regeringsskiftet i oktober1994.Den nuvarande regeringen har ännu inte vare sig framförtnågra synpunkter eller utarbetat något eget förslag. Medtanke på den stora uppmärksamhet och kritik som på senaretid riktats mot och statsrådens ekonomiskaförehavanden utgår vi från att regeringen inom en snarframtid kommer att presentera regeringens syn på vilkaetiska regler som bör gälla för statsråd.Det förslag till etiska regler som den borgerliga regeringensetikgrupp tog fram har ett klart samband med det nu aktuellaförslaget. Enligt Moderata Samlingspartiets uppfattning finnsdet därför anledning att samordna resultatet av regeringensställningstaganden på etikområdet med vad som i framtidenbör gälla för ledamöter. beslut om attinföra ett register bör därför skjutas upp i avvaktan på att ensådan samordning av frågorna har ägt rum.Förslagets betydelse förriksdagens sammansättningEn viktig utgångspunkt för oss moderater är att riksdagenskall ha en så bred sammansättning som möjligt. Dessvärrehar utvecklingen under gått iogynnsam riktning. Förutom ämbetsmän i ledandebefattningar, liksom egna företagare och företagsledare, haräven ledare för fackliga centrala organisationer blivit allt mersällsynta, medan företrädare för den offentliga sektorn harblivit allt vanligare. För att vi skall lyckas återskapa en merbalanserad sammansättning är det av avgörande betydelse attetiska regler utformas på ett sådant sätt att det inte leder tillvare sig formell eller reell diskriminering av speciellagrupper.Arbetsgruppen har dessvärre valt att inte närmare analyseraförslagets eventuella effekter på framtidasammansättning, vilket enligt vår mening utgör en allvarligbrist. Det hade varit värdefullt om arbetsgruppen försöktklarlägga om och på vilket sätt en registrering avledamöternas intressen i förlängningen kan komma attpåverka olika yrkesgruppers representation i . Dettai synnerhet som förslagets nuvarande utformning riskerar attfå konsekvenser främst för ledamöter med anknytning till detprivata näringslivet. Riskerna för att sådana negativa effekteruppstår måste enligt vår uppfattning noggrant belysas innanriksdagen tar ställning till frågan om att införa ett register.JävsfråganFrån Moderata Samlingspartiets företrädare i arbetsgruppenframställdes en begäran om att utredningen även skullebehandla och analysera jävsfrågan för riksdagsledamöter.Någon sådan analys genomfördes emellertid inte, vilket vifinner anmärkningsvärt, i synnerhet som arbetsgruppen enligtdirektiven var "oförhindrad att också ta upp andra frågor avetiskt slag med anknytning till riksdagsledamöternas uppdragi ".I dagsläget står vi således inför uppgiften att fatta beslut omett förslag som får konsekvenser främst för ledamöter medanknytning till det privata näringslivet utan att vi har fått enmotsvarande belysning av de motiv som påverkarställningstaganden som görs av företrädare för den offentligasektorn. Exempelvis efterlyser vi svar på frågan om det ärlämpligt att en person som är tjänstledig från ett statligt verkskall kunna delta i utskottsberedningen av ett förslag omrationaliseringar och organisationsförändringar inom sammaverk. Vi undrar t.ex. om det är lämpligt att enriksdagsledamot som är anställd i ett bostadskooperativtföretag skall delta i handläggningen av frågor i riksdagensbostadsutskott som direkt berör ledamotens arbetsgivare.Frågor av denna typ bör arbetsgruppen på nytt ta sig an iden fortsatta beredning av förslaget som ModerataSamlingspartiet anser nödvändig.Förslagets betydelse förrekryteringen till riksdagenVi har i motionen redan påpekat att förslaget fårkonsekvenser främst för ledamöter som inte tillhör denoffentliga sektorn. Detta sammanhänger med att enriksdagsledamot som inte har någon offentlig anställning attvara tjänstledig från, ofta har ett starkt behov av attupprätthålla relationen till sin civila arbetsplats för att intehelt förlora kontakten med branschen eller med kunder ochklienter. Detta är särskilt betydelsefullt för egna företagare.Det går därför inte att hävda - som gjorts inomarbetsgruppen - att en företagare helt skall bryta kontaktenmed sitt företag han sitter i riksdagen.Till saken hör att uppdraget att vara riksdagsledamot ärnågot annat än att inneha en tjänstemannabefattning. Enriksdagsledamot uppbär inte lön för utfört arbete utanarvoderas för ett uppdrag. Vidare är uppdraget tidsbegränsat.Något vanligt anställningsförhållande mellan ochdess ledamöter är det alltså inte fråga om. Mot dennabakgrund är det självklart att en ledamot själv skall fåbestämma i vilken utsträckning han eller hon önskar habisysslor vid sidan om sitt ledamotskap.För är det av central betydelse attSveriges riksdag har så bred och allsidig sammansättningsom möjligt, i synnerhet som så gott som dagligenfattar beslut om lagar och regler som direkt eller indirekt rörSveriges medborgare. Frågan om sammansättningär således ytterst en fråga om den demokratiska represen-tativiteten i riksdag.Med denna utgångspunkt kan vi inte acceptera att det införsregler som för vissa grupper slår så hårt att det i realitetenblir omöjligt att förena ett uppdrag som riksdagsledamot medbevarandet av en egen plattform i t.ex. det fria näringslivet.En sådan ordning går stick i stäv med ModerataSamlingspartiets allmänna strävan att skapa bättreförutsättningar för ledamöternas kontakter med yrkesliv,folkrörelser, fackliga organisationer och annan verksamhetutanför . För den enskilde ledamoten är det ocksåväsentligt att kunna återvända till sin civila gärning efter detatt mandatperioden upphört. Detta underlättas om tidigareyrkesverksamhet inte behöver avbrytas helt, om ett egetföretag kan drivas vidare, eller om kontakten med den gamlaarbetsplatsen kan upprätthållas genom styrelse- ellerkonsultuppdrag. Det är både värdefullt och önskvärt att rentpraktiskt underlätta kortare tjänstgöring i riksdagen.Arbetsgruppen har enligt intetillräckligt beaktat vilka konsekvenser förslaget kan få förbl.a. Enligt vår uppfattning ärdet därför angeläget att även denna fråga blir föremål förförnyad beredning i arbetsgruppen eller annat organ innanställning tas till frågan om registrering.Vilka uppgifter böreventuellt registreras?Frågan om vilka uppgifter om ledamöternas ekonomiskaintressen som vid införandet av ett eventuellt register skallredovisas har livligt debatterats inom arbetsgruppen ochmellan riksdagsledamöter. Även om det förslag som nuföreligger inte går så långt att det t ex innebär registreringockså av anhörigas ekonomiska intressen, vilket diskuteradesav arbetsgruppen, innehåller det andra allvarliga brister sommåste rättas till innan kan besluta om att införa enregistrering.En sådan fråga rör registrering av resor utom Sverige.Enligt vår bedömning finns en risk för att registrering avresor kan innebära att närståendes yrkesverksamhet skadas.Även den egna yrkesverksamheten kan försvåras omutlandsresor betalade av eget eller delägt företag genomregistreringen kommer till konkurrenternas kännedom ellerpå annat sätt försvårar känsliga affärsuppdrag. Vidare bör detövervägas om föreslagen krets av icke registreringsskyldigaresor är lämpligt avvägd. Enligt förslaget skall uppgifter omresor utom inte registreras om de i sin helhet harbetalats av staten, partiet eller ledamoten. Enligt våruppfattning bör resor inte registreras då det innebär enallvarlig integritetskränkning att t.ex. kontakter med andrapartier utomlands görs offentliga.En uppgift som däremot bör övervägas att registrera i etteventuellt dataregister är förekomsten avbetalningsanmärkningar. Det torde vara mer värdefullt förmedborgarna att information blir tillgänglig beträffandebeslutsfattare som dras med skulder än att exempelvisuppgifter om riksdagsledamöters bisysslor registreras. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår - bl.a. i avvaktan på attregeringen fullföljer sin utredning rörande regleringav hur statsrådens förhållanden skall redovisas -förvaltningskontorets skrivelse med förslag tillregistrering av ledamöternas ekonomiska intressen ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att uppdrar åt riksdagensförvaltningskontor att inkomma med en fördjupadutredning av förslaget i enlighet med vad som anförtsi motionen,3. att beslutar att en registrering kan trädai kraft först med avseende på den riksdag som väljs1998 i enlighet med vad som anförts i motionen.