ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02K806 · 1995-01-25 00:00:00 — De förhoppningar som ställdes på det statliga presstödetvid dess införande kan inte sägas ha infriats. Ett stort antaltidningar har, trots omfattande stöd med åtföljande kostnaderför skattebetalarna, tvingats till nedläggning. Orsaken tilldetta står framför allt att finna i att presstödspengarna inteanvänts till att minska beroendet av statliga bidrag elleranvänts till rationaliseringsåtgärder av seriöst slag. Iställethar pengarna använts för att täcka löpande utgifter.Under sin existens har presstödsreglerna ändrats ett stortantal gånger.Antalet pressutredningar har likaledes varit stort. Vilkamodeller som än introducerats har det visat sigfinnas behov av att ånyo göra förändringar.Det är förvånande att så få har kunnat eller velat dra denkorrekta slutsatsen av det ständiga ändrandet ochpressutredandet, nämligen att det är presstödet som systemdet är fel på.Den rimliga slutsatsen av presstödets misslyckande är attstödet avskaffas. Trots det allvarliga statsfinansiella lägetvågar emellertid regeringen inte välja denna väg utanföreslår en oförändrad anslagsnivå.Moderata Samlingspartiet har under en stor följd av årföreslagit ett gradvis avskaffande av presstödet. Vi anser nuatt takten i avskaffandet kan påskyndas. Det är nu lämpligt --med tanke på den uppåtgående annonskonjunkturen -- attgenomföra ett avskaffande av driftsstödet till dagspressen itvå etapper.Driftsstödet betalas ut det kalenderår stödet avseroch belastar det statliga anslag för det budgetår som inledsden . Det innebär att beräknaratt anslagsbehovet för /96 blir 827 miljonerkronor.En avveckling av presstödet bör ske under en tvåårsperiod.Det innebär att anslaget /96 bör upptas till 414mijoner kronor avseende anslaget C 33. Driftsstöd till dagspressen. Efter utbetalningen i juli1996 skall driftsstödet vara avvecklat. I och med attdriftsstödet avvecklas försvinner en av huvuduppgifterna förpresstödsnämnden. Från och med bör ävenandra delar av presstödet kunna upphöra.Detta gäller utvecklingsstödet till dagspressen ochsamdistributionsrabatten. kan avvecklasfrån och med den 1/1 1997. Resterande uppgifter, såsombevakning av lån från presstödsnämnden kan, till dess attdenna verksamhet helt har avvecklats, handläggas avKammarkollegiet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att presstödet avvecklas helt i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att avvecklasfr.o.m. och att bevakningsuppgifteravseende ännu utestående lån m.m. övertas avKammarkollegiet i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att för /96 anvisaett förslagsanslag om i enlighet med vadsom anförts i motionen,4. att beslutar att detta vad avser driftsstödetfördelas så att utbetalningar sker med hälften av nu utgåendebelopp avseende detta kalenderår respektive i juli1996 avseende i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GI02K807 · 1995-01-25 00:00:00 — Minskat stöd till politiska partier har både i regeringsställningoch i opposition starkt verkat för återhållsamhet med deoffentliga utgifterna på i princip alla områden. Enligt våruppfattning bör även politiska partier bidra till att statensutgifter hålls nere.I sammanhanget bör också beaktas att det är av storbetydelse att ett politiskt vitalt och oberoende partiliv stårekonomiskt oberoende från olika särintressen. Ett parti medintegritet behöver inte bara frihet från olika särintressen, detbör inte heller vara alltför beroende av bidrag från denoffentliga sektorn. Enligt vår uppfattning bör partistödetdärför minskas och reformeras.Mot bakgrund av det allvarliga statsfinansiella läget ochbetydelsen av ett politiskt vitalt och oberoende partilivföreslår vi att partistödet minskas till en tredjedel av detnuvarande för /96. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att under Justitiedepartementetsanslag A2, Stöd till politiska partier, anvisa ett i förhållande tillregeringen minskat anslag med /96 i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GI02K808 · 1995-01-25 00:00:00 — blev , som ett resultat av denfolkomröstning som hölls , medlem av den Europeiska Unionen, EU.Som framhölls inför folkomröstningen från både ja- och nej-sidan är dock inte EU en färdig organisation där allt påförhand är givet. EU blir i hög grad vad medlemsländernagör det till.Därför är det också mycket angeläget med en bred, öppenoch allsidig debatt där många olika åsikter kommer till talsom vilken linje skall välja inför olikaställningstaganden i EU. Inför det allmänna valet till men också inför EU:s regeringskonferens1996 är denna debatt särskilt viktig.För att möjliggöra en sådan allmän och öppen debatt börriksdagen anslå medel så att också den EU-kritiskaopinionen kan delta på rimliga villkor och med välunderbyggda argument. Vid EU-omröstningen i novembervar det ekonomiska resursövertaget för ja-sidan myckettydligt.I budgetpropositionen bilaga 2, sid 4, säger regeringen attSveriges medlemskap i får vittgående konsekvenser förarbetet i hela den svenska statsförvaltningen, framförallt iregeringskansliet. Nya kunskaper och stora resurser behövsför att nära kunna följa verksamheten i EU. Enligt uppgiftkommer kompletteringspropositionen att föreslå anslag tilldenna verksamhet. Regeringen bör senast i dettasammanhang lämna förslag till anslag som möjliggör ocksåför organisationer som är EU-kritiska eller motståndare tillEU-medlemskap att bedriva aktivt opinionsarbete så att EU-debatten kan bli så bred och allsidig som möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ekonomiskt stöd för att stimulera enallsidig EU-debatt.
mot · GI02K809 · 1995-01-25 00:00:00 — Det statliga stödet till dagspressen för drift, utveckling ochdistribution lämnas i budgetpropositionen i allt väsentligtorört. Förklaringen är att finna i det faktum att helasakområdet prövas av 1994.Vi noterar regeringens respekt för pågåendeutredningsarbete. Det är ett förhållningssätt som speglar enväl etablerad -- om än stundom äventyrad -- tradition isvenskt politiskt liv. Resonemangsvis framförda propåer omnedskärningar av stödet -- liksom diskussionerna ommomsbeläggning av dagspressen och om ändringar ireglerna för reklamskatten -- har vållatbetydande osäkerhet och oro inom branschen. Att medel nuanvisas för såväl 1995 som 1996 är positivt i sig men ocksåmed tanke på berörda företags planering av framförliggandeårs verksamhet och ekonomi.Driftstödet till kvalificerade dagstidningar utgår, enligtpresstödsförordningen, per kalenderår. Det har hittillsutbetalats och belastat anslaget för det då justpåbörjade budgetåret. Däri ligger förklaringen till attanslaget i 1995/budget fördubblats. Anvisade medelskall täcka två kalenderår, 1995 och 1996.Omläggningen av det statliga budgetåret skapar nyaförutsättningar också för utbetalningsordningen.Presstödsnämnden har dels i särskild skrivelse till regeringen(), dels i anslagsframställningen för budgetåret1995/96 diskuterat olika modeller och tidpunkter förutbetalningarna. Anledningen är det väl kända förhållandetatt likviditeten i tidningsföretagen växlar mycket kraftigtunder året. Särskilt mars/april och fram tillden tidpunkt då driftstödet betalas ut är situationenutomordentligt svår för lågtäckningstidningarna, varskapitalbas oftast är otillräcklig. De hänvisas som regel till attta i anspråk kortfristiga krediter för att klara löpandebetalningar. Det sker till höga räntor och är en kostsamfinansieringsform. Problemet har aktualiserats i olikaomgångar men utan att någon lösning uppnåtts.I samband med omläggningen av budgetperioden skulleolägenheterna på denna punkt kunna undanröjas genom attPresstödsnämnden betalar ut det stöd företagen ärberättigade till kvartalsvis i förskott. Det kan göras fr.o.m. och antingen ske generellt eller efter särskildansökan hos nämnden. Ett sådant förfarande är, enligt vårmening, både rationellt och ändamålsenligt. Det skulleostridigt vara till gagn för de ekonomiskt svaga tidningarpresstödet är avsett för.Den nu förordade handläggningsordningen bör komma tilluttryck genom en ändring av reglerna om utbetalning ipresstödsförordningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tidpunkter för utbetalning av driftsstöd.
mot · GI02Kr201 · 1995-01-25 00:00:00 — Två av tre storstadsområden har fått egnaoperor. Det är därför att tillskapa en operaäven i . Centrala medel härför kan hämtas dels frånnuvarande anslag till , dels genomomfördelning från den i sammanhanget orimligt gynnadeStockholmsregionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en opera i .
mot · GI02Kr202 · 1995-01-25 00:00:00 — Arkivet för ljud och bild Det får inte vara skillnad på tillgängligheten tillinformation bara för att den lagrats på olika medier.Information på papper och CD-ROM-skivor är tillgängligoch kan beställas från och olika''lending centers''.Information på film och video lagras däremot i Arkivet förljud och bild som håller en fullständigt oacceptabeltundermålig service. Informationen är i stort sett endasttillgänglig vid personliga besök.För ett modernt land som , på väg in iinformationssamhället, kan inte det valda mediet få avgöratillgängligheten till väsentliga informationskällor. Arkivetför ljud och bild är i behov av en genomgripandeorganisationsöversyn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en genomgripandeöversyn av organisationen inom Arkivet för ljud och bild.
mot · GI02Kr204 · 1995-01-25 00:00:00 — Kvinnor och deras roll och betydelse saknas ofta när olikaföreteelser beskrivs ur ett historiskt perspektiv. Kvinnorna ärosynliga i skolans historieböcker och de är osynliga påmuseerna. Flickor får klart för sig att det harnästan inte funnits några kvinnor som varit så betydelsefullaatt de eller det de gjort är värt att avbilda eller beskriva. Dettaär givetvis djupt otillfredsställande.En grupp kvinnor i har konstaterat attkvinnornas insatser för att Bergslagen skulle bli Sverigesindustriella vagga inte någonstans finns dokumenterade ellerpresenterade på ett överskådligt sätt. De bedömer att en avde större utmaningarna inom historie- och museisfären tordevara att synliggöra kvinnors historia. Jag delar derasbedömning. Det är viktigt för att ge en mera rättvisandehistorisk bild och för att göra kvinnor just synliga.Ett tvärpolitiskt initiativ har tagits i för attetablera ett kvinnohistoriskt museum med Bergslagsprofil.Syftet med kvinnomuseet är bland annat:att synliggörakvinnors roll, betydelse och villkor historiskt,att ur olikaklassperspektiv belysa kvinnolivet, både inom och utanför detraditionella bruken och hyttorna i Bergslagen,att bidra tillatt öka intresset för kvinnors historia,att skapa enmötesplats för etablerade forskare, folkbildare och''vetgiriga amatörer''.Arbetet leds av en arbetsgrupp som samarbetar medstudieförbunden, kommun och Historiskainstitutionen vid universitet.Jag anser att det är mycket angeläget att dettakvinnomuseum ges ekonomiskt stöd så att det kan etableras.Museet är riksintressant ur såväl historiskt perspektiv somur jämställdhetsperspektiv. Pionjärarbetet med det kommersäkert att också ha stor betydelse för att andra bygder ochämnesområden också ska synliggöra kvinnorna. Därför börstöd ges till detta ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till ett kvinnomuseum iBergslagen.
mot · GI02Kr206 · 1995-01-25 00:00:00 — Svensk kulturbyråkrati präglas i stor utsträckning av attvara organiserad så att olika intresseorganisationer deltar ide beslutsfattande organen. Detta har uppmärksammats ochkritiserats av t.ex. NO och . Ikulturdepartementets bilaga till årets budgetpropositionfinns det många exempel t.ex. sid. 66 under Statenskulturråd:Särskilda referens- och arbetsgrupper, med sakkunniga förde olika konstområdena, svarar för beredningen avbidragsärendena. Beslut om bidrag tas inomarbetsgrupperna, utom för -- -- -- styrelse. Genom attbidragsgivningen för många av stöden bedöms av arbets- ochreferensgrupperna anser att den konstnärligakvaliteten främjas och att bidragsgivningen är effektiv.Ett annat exempel är som ''har till uppgiftatt genom förvärv av konstnärliga arbeten till statensbyggnader och andra lokaler för statliga myndigheter verkaför att konstnärliga värden införlivas med samhällsmiljön''(sid. 106). har granskat konstrådet ochkonstaterar:Styrelsen i förordnas av regeringen för tre årmed möjlighet till förlängning ytterligare tre år.Kanslichefen är styrelseordförande. Av totala styrelsen om17 medlemmar (inkl. suppleanter) är tio stycken konstnärersom också fungerar som projektledare -- fem ordinarie ochfem suppleanter. Som styrelseledamöter beslutar de om vilkaprojekt som skall genomföras. Därefter har de rollen attgenomföra projekten som projektledare. Dessa dubbla rollerär tveksamma. RRV anser att myndigheten bör begäraklarläggande i denna fråga.Slutligen är ansvarsfrågan oklar. Projektledarna är inteanställda av och lyder därmed inte underkanslichefen. De har befogenhet att som styrelseledamöterbesluta om användningen av anslag och kandärmed, i varje fall teoretiskt, gå emotkanslichefen/ordföranden.Exemplen kan mångfaldigas. Det är ett rimligt krav att dekulturpolitiska organ som har till uppgift att fördelaskattemedel eller konstnärsuppdrag består av andra änföreträdare för de grupper som skall få del av pengarna ellermöjlighet att utföra uppdraget. Det enda undantaget är omfördelningen bygger på någon form av avtal mellan statenoch företrädare för mottagarna. Där kanorganisationföreträdare naturligtvis ges möjlighet attpåverka fördelningen, under förutsättning att derepresenterar samtliga möjliga mottagare. Det betyder inteatt KRO kan anses företräda alla bildkonstnärer ellerSveriges alla författare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att hålla kultursektorn frifrån korporativa beslutsorgan.
mot · GI02Kr207 · 1995-01-25 00:00:00 — Restaurering av Vinäs slott, län Enligt uppgifter i under januari 1995hotas gamla slott av totalt förfall.Sedan 1915 har ansvar förunderhållet av den gamla herrgårdsbyggnaden menkontakter mellan ämbetet och den familj som sedan 30-taletäger Vinäs har tyvärr ej haft någon effekt.Vad man fruktar är att en eventuell snörikvinter med blötsnö skall medföra att taket störtar in i änstörre utsträckning än vad som redan är fallet.Såväl från som frånlänsantikvariehåll har under decenniernas lopp kontaktertagits och åtgärder diskuterats men mer än så har det ej blivit.Vår förhoppning är att respektive myndighet skallfinna möjligheter och resurser att stoppa den definitivaförstörelse av som en hård snörik vinter fruktasmedföra.Bland många gamla herrgårdar i Tjust intar Vinäs encentral ställning. var den huvudgård förGrip-släkten där riksdrotten, lagmannen ochhäradshövdingen senaredel var den mest kände. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ge restaureringen av Vinäs slott,län, hög prioritet.
mot · GI02Kr208 · 1995-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslår regeringen att extra medelom ställs till regeringens disposition /96. Pengarna skall i huvudsak gå till destatligt stödda museerna för en räddningsaktion förregistrering, dokumentation, gallring, konservering ochmagasinering av föremålssamlingar.Aktionen bör också kunna omfatta t.ex. arkivalier vid destatligt stödda arkiven eller föremål, uppteckningar ochritningar inom hemslöjdens område. Även andrasysselsättningsinsatser inom kultur- och kulturmiljöområdetkan komma i fråga.Dessa pengar kommer att fylla ett angeläget behov påkulturområdet. Vid fördelningen av medel bör avsättasmedel också utanför storstäderna. Även t.ex. länsmuseer ochhembygdsmuseer m.fl. behöver ingå i en räddningsaktion förkulturarvet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fördelningen av medel förräddningsaktioner på kulturområdet.
mot · GI02Kr209 · 1995-01-25 00:00:00 — Den fortsatta utbyggnaden av ochlandsarkivens depåkapacitet är en central uppgift. uppdrag har ingått att utveckla en långsiktigplan för försörjningen av arkivdepåer och att utvecklametoder för tillämpning av det system för finansiering avdepåutbyggnad genom resurstillskott vid arkivleveransersom infördes i juli 1993.Enligt arkivdepåkommitténs plan för försörjning av statligaarkivdepåer skall ett nytt landsarkiv inrättas omfattandeKronobergs, och . Det är våruppfattning att detta nya arkiv bör förläggas till avnedanstående skäl.Kalmar län har en arkivvolym som ärnästan lika stor som den som och länhar tillsammans.I finns en högskola underutveckling. Som en särskild del av högskolan finns enuppmärksammad FOJO-fortutbildning för journalister.Möjligheter finns till samarbete med både kommun,landsting samt folkrörelsearkiv.Samverkan kan etablerasmed domkyrkoarkivet, gymnasieskolans arkiv, samtlänsmuseets och arkiv.Möjlighet tillkunskapsutbyte med som utvecklat enkvalificerad teknisk kunskap i datoriserad mikrofilmning.Riksarkivet förhandlar med ometablerande av en särskild landsarkivfunktion för Värmlandslän. Vid den fortsatta utbyggnaden av arkivdepåer börKalmar få ansvaret för sydöstra landsarkiv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokalisering av ett nytt landsarkiv tillKalmar.
mot · GI02Kr210 · 1995-01-25 00:00:00 — Textning av film på bio och på TV I finns det mellan 500 000 och 600 000 människor med hörselproblem. Ungefär hälften avdem har hörselhjälpmedel. Trots detta har många av dessasvårigheter att uppfatta vad som sägs i TV och på bio.Kanal och textar en stor del av sitt material. ÄvenTV4 textar en del, men mindre än Kanal och saknas krav på textning av svenskt tal frånsvenska staten i samband med tillståndsgivning för de privataTV-bolagen.De svenska filmer som visas på biograferna är inte textade.Trots samhälleligt stöd till filmproduktion genom textas inte filmerna. Detta innebär att en storgrupp hörselskadade utestängs från att se svensk film.Av demokrati- och informationsskäl måste strävan vara attinslag i TV textas i största möjliga utsträckning. Det måsteanses rimligt att detta krav också finns i de fall svenska statenger tillstånd för sändning till privata TV-bolag. Likaså bordesvensk film i större utsträckning kunna textas än hittills.Detta borde kunna beaktas i samband med tecknande avfilmavtal. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om textning av svensktalade inslag iKanal och ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på textning av svensktaladeinslag i samband med avtalstecknande mellan svenska statenoch privata TV-bolag,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om textning av svenskt tal i spelfilmersom får produktionsstöd.
mot · GI02Kr214 · 1995-01-25 00:00:00 — Porslinstillverkningen i har en mycket långhistoria. har där tillverkats porslin med olikametoder. Namnet är för många förknippat medt.ex. servisen Blå , ochNobelservisen. Det är ett välkänt varumärke i stora delar avvärlden. Det finns anledning att slå vakt om detta. Det äringen överdrift att säga att en stor del av den keramiskautvecklingen i vårt land är förknippad med Gustavsberg.I dag är porslinstillverkningen i har köps upp av ett finskt företag, och det finns riskför att också resterande tillverkning flyttas från Gustavsbergoch därmed ut ur Sverige.Det finns många goda skäl att verka för att behållakompetensen. De anställda vid hartillsammans med kommun tagit initiativ till ettföretag som tillverkar en del porslin för det finskaföretag som övertog fabriker. Man söker ocksåmöjligheter att utveckla en egen produktion tillsammansmed och Tekniska Högskolan. För detta har manstöd från bl.a. länsarbetsnämnden.I anslutning till fabriken finns dessutom ett museum därman samlat porslin från olika tidsepoker och med skildatillverkningsprocesser. Där finns också en lång tidsutveckling vad det gäller design och formgivning räddad åteftervärlden. Museet ägs av . KF har i övrigtinga ekonomiska intressen kvar i porslinstillverkningen iGustavsberg. Det är därför rimligt att söka andra lösningarför framtiden för att trygga kommande generationers tillgångtill denna viktiga del av vår industriella historia, liksom denkonstskatt som porslinssamlingarna utgör.Det finns också anledning att pröva frågan om att, påliknande sätt som sker med bl.a. byggnader och naturvärden,skydda en tillverkningsprocess genomkulturminnesmärkning. Servisen ''Blå '' har somnämnts tillverkats i men hotas nuav företagets planer på att flytta all tillverkning till Finland.Det skulle vara en förlust av såväl kompetens inom teknikoch design som kultur och historia.Vi anser att staten, tillsammans med nuvarande ägarna ocheventuellt andra intressenter, bör undersökamöjligheterna att trygga verksamheten för porslinsmuseet iGustavsberg. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för attkulturminnesmärka industrihistoriskt intressanta processer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att bevara ochutveckla porslinsmuseet i .
mot · GI02Kr216 · 1995-01-25 00:00:00 — Funktionshindrades tillgång till radio och television Regeringen har påbörjat arbetet med avtal med publicservice-företagen. Mycket talar också för att ett nytt avtalkommer att träffas även med TV4. I dessa sammanhang ärdet viktigt att funktionshindrades tillgång till radio ochtelevision beaktas.I slutbetänkandet av handikapputredning ''Ettsamhälle för alla'' (SOU 1992:52) anförs bl.a. beträffandepublic service-företagens verksamhet: ''Genom den tekniskautvecklingen och övergången till digitala sändningar blir detmöjligt att sända handikappanpassade program ellerradiotidningar utan att inkräkta på andra sändningar.Handikapputredningen föreslår därför att det genom avtalmellan programföretagen och staten reserverassändningsutrymme för denna typ av sändningar. ''Beträffande krav på andra marksända kanaler, föreslårhandikapputredningen, ''att man i framtida koncessionsavtalmellan staten och fristående TV-företag i sändningstimmaranger respektive företags åtagande. Enligt utredningensmening bör samma krav på anpassning av utbudet ställassom på de avgiftsfinansierade förtagen. ''Enligt uppgift har man i bedrivit ett EU-projektmed syftet att göra televisionen tillgänglig för synskadade.Såväl metoder som teknik har tagits fram. Verksamheten harvarit mycket uppskattad och rönt stort intresse även frånandra länder. Mot denna bakgrund är det nödvändigt attregeringen i kommande avtal med såväl public service-företagen som andra marksända kanaler beaktar vad somframförts av handikapputredningen, samt att åläggs uppgiften att göra sitt utbudtillgängligt även för synskadade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de synskadade skall ha sammamöjligheter som alla andra människor att kunna få ta till sigdet utbud av program som utbjuds i radio och TV genom dennya teknik som finns tillgänglig.