ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02K620 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt 5 kap 6 § kommunallagen skall fullmäktige väljabland sina ledamöter en ordförande och en eller flera viceordförande. Fullmäktige skall vidare bestämma tiden föruppdragen.Kompletterande bestämmelser finns i arbetsordningen förlandstingsfullmäktige i i Gävleborg.Av arbetsordningen framgår att om ordföranden ärförhindrad att fullgöra uppdraget, fullgörs det av förste viceordföranden. Av rättsfallet RÅ 1982:10 framgår att viceordföranden får inträda som ordförande endast om denordinarie ordföranden inte kan närvara. Denna får såledesinte delta i överläggning och beslut i ett ärende där viceordföranden för ordet.Något principförbud för en ordförande att delta iöverläggningarna föreligger inte enligt kommunalrätten,men kravet på objektivitet i ärendehanteringen gör att densom fungerar som ordförande bör undvika att göradebattinlägg.Av rättsfallet kan alltså utläsas att närvarande ordförandensrätt att avstå från att fullgöra sina funktioner är begränsad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ordförande i .
mot · GI02K621 · 1995-01-25 00:00:00 — Gemensam lag för trossamfund Frågan om förhållandet mellan och statenhar utretts . lämnade den avregeringen (senast) utsedda kyrkoberedningen sittbetänkande. I betänkandet SOU 1994:42 fanns förslag om engemensam lagstiftning för samtliga trossamfund. Omkringflera av de frågor beredningen har utrett har det funnitsreservationer från olika partier. Men angående behovet av engemensam lag för samtliga trossamfund var beredningen heltöverens.Som en konsekvens av beredningens mål om likvärdigbehandling av trossamfunden anser vi att det vore rimligt attregleringen av trossamfundens verksamhet sker i engemensam lag. Detta ligger helt i linje medreligionsfrihetslagen från 1951.Nu remissbehandlas betänkandet från kyrkoberedningenoch många synpunkter har kommit in. Innan kanfatta beslut om alla de frågor beredningen behandlat kommervi att befinna oss vid . Vi anser därför att frågan omen gemensam lagstiftning för samtliga trossamfund kanbehandlas separat och redan nu av . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar en gemensam lagstiftning omsamtliga trossamfund.
mot · GI02K623 · 1995-01-25 00:00:00 — Bojkott av vissa företag Spädbarn i , som föds upp på flaska, får oftalivshotande diarréer och infektioner. dör 1,5 miljonerbarn på grund av att de inte ammas. Ändå fortsätter företagsom t.ex. med gratisutdelning avbröstmjölksersättning till sjukhus i flera länder. Detta stridermot WHO:s barnmatskod.Ett landsting eller en kommun som vill bojkotta ett sådantföretag får svårigheter eftersom en sådan bojkott liggerutanför dess kompetensområde. Det är både ologiskt ochomoraliskt eftersom är med i FN och tillhörandeunderorganisationer och står bakom dess paragrafer ochkoder.Kommuner och landsting skall i första hand verka för enupphandlingspolicy som är förenlig med ett uthålligtsamhälle. Därför behövs en speciallagstiftning så attkommuner och landsting kan bojkotta företag som brytermot FN:s och tillhörande underorganisationers koder ochparagrafer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om en speciallagstiftning så attkommuner och landsting kan bojkotta företag som brytermot FN:s och tillhörande underorganisationers koder ochparagrafer.
mot · GI02K624 · 1995-01-25 00:00:00 — En bred opinion begär nu ett gemensamt landsting för helaSkåne. Även om mycket talar för att en allmän obligatorisksjukvårdsförsäkring skulle lösa sjukvårdsproblemen på ettmera effektivt sätt än nuvarande landstingsmodell, finns detonekligen stora rationaliseringsvinster att göra redan vid ensammanslagning av och ,och ett inträde från stads sida i dettalandsting. är den naturliga enheten, och AxelOxenstiernas gamla indelning av på hästskjutsarnasdagar är förlegad. Det nya ledning bör naturligtligga i (medan en sammanslagen länsförvaltningskulle kunna placeras i ). Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett gemensamt Skånelandsting.
mot · GI02K625 · 1995-01-25 00:00:00 — Konkurrera -- (enligt ordboken) uppträda sommedtävlare l. medsökande, deltaga i konkurrensen om, göra(ngn) rangen stridig.Konkurrent -- medsökande, medtävlare, motkandidat.För landstings- och kommunägda företag finns inte demöjligheter fullt ut som ordboken nämner. Skälet är att dennuvarande lagstiftningen anses förhindra dessa företag attkonkurrera utanför den egna kommunens geografiskaområde.Denna tolkning av den nuvarande lagstiftningen innebäratt ''konkurrens skall det vara'', men inte på lika villkor. Föratt ta ett exempel: kommunernas trafikföretag utsätts förkonkurrens utifrån, men får inte, enligt dessa tolkningar, varamed och konkurrera i andra kommuner. Detta är intekonkurrens utan snedvridning. kommer detta att ledatill minskad konkurrens och, finns det skäl tro, ökadekostnader för kollektivtrafiken för resenärerna ochkommunerna och/eller landstingen.Denna snedvridning riskerar att leda till att dekommunägda företagen slås ut genom att de inte fårmöjlighet att utnyttja sina resurser fullt ut. Detta i sin tur fårtill resultat att det på relativt kort sikt blir endast några fåtrafikföretag kvar som är tillräckligt stora för att klara avkollektivtrafiken i de större kommunerna.Dessa förhållanden har aktualiserats i andra sammanhang.I enlighet med sina direktiv lade Lokaldemokratiutredningenfram ett delbetänkande (SOU 1994:128) med förslag som ivarje fall skulle möjliggöra försöksverksamhet i den riktningdenna motion föreslår. Utredningen skrev i sinsammanfattning bl.a.: ''Kommittén avser meduppdragsverksamhet, försäljning av en köpare utanför kommunens geografiska område och sominte heller är medlem av den säljande kommunen ellerlandstinget.'' Kommittén avser också med sitt förslagverksamhet som bedrivs av ''ett sådant kommunalt ägtföretag som avses i 3 kap. 16--18§§ kommunallagen''.Enligt vår mening måste lagändringar göras som innebäratt det står fullkomligt klart att kommun- och/ellerlandstingsägda trafikföretag har möjlighet att konkurrera pålika villkor med andra företag i branschen. Ett steg på dennaväg kunde möjligen vara att tillåta försöksverksamhet ienlighet med ovan nämndaförslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en lagändring sominnebär att de kommunala trafikföretag som drivs enligtaffärsmässiga principer tillåts konkurrera utanför den egnakommunen.
mot · GI02K626 · 1995-01-25 00:00:00 — Den svenska välfärden garanterar oss en högkvalitativsjukvård till ett rimligt pris. Efter inträffat dödsfall upphöremellertid all social välfärd. Många anhöriga har överraskatsav begravningskostnaderna som ibland har varit betydligtstörre än vad man räknat med.Under det senaste året har det förekommit en debatt ombegravningsentreprenörernas prissättning och om dennavarit ''oskälig''. Det är många saker som skall göras närnågon dör; förutom inköpet av en kista är det utgifter somsvepning, transporter -- eventuellt -- bärare,kistdekorationer, eventuell balsamering, dödsannonser,eventuell servering efter begravningen, kremeringsavgift,m.m. Med tanke på allt detta är begravningsentreprenörernasprissättning, i normalfallet mellan ca 12 000 och 20 000kronor, helt acceptabel.Anhöriga är oftast i samband med ett dödsfall såkänslomässigt engagerade att de inte är kapabla att ordnaallting inför begravningen och utföra alla telefonsamtal,anskaffande av blanketter som fordras, att svepa ochtransportera. I regel är det bäst att överlämna detta till enspecialist, begravningsentreprenören.Det finns dock situationer där anhöriga vill göra en hel delav detta själva. Har man vårdat den döde också i livetsslutskede, tvättat, bytt kläder och skött andra intimiteter kandet också kännas rätt att delta i svepningsarbetet.En försöksverksamhet enligt självkostnadsprincipen harsedan flera år bedrivits vid , där man ocksåpåstår sig väsentligt kunnat reducera kostnaderna. Billigakistor har på försök sålts till landstingen för att allmänhetengenom deras försorg skall få tillgång till ett enkelt, billigt ochmiljövänligt alternativ.För att få reda på om kistförsäljningen ligger inomlandstingens kompetens prövades ärendet först vidkammarrätten i som ansåg att så var fallet. Närärendet överklagades till Regeringsrätten tyckte denna att detinte var en landstingsuppgift.En förutsättning för att en konkurrenssituation skall rådaoch att man kan åstadkomma prissänkningar är att sjukhusenkan tillåtas att tillhandahålla kistor till självkostnadspris. är situationen sådan att flera sjukhus vill prövaarrangemanget. De stora pensionärsorganisationerna ställersig bakom förslaget. Det innebär heller inte några kostnaderför samhället.Vid större olyckor och katastrofer kan det också vara avvärde att sjukhusen snabbt kan tillhandahålla kistor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring av lagen att landstingen får rätt att tillhandahållakistor till allmänheten för att möjliggöra för den enskilde attsjälv ombesörja en begravning.
mot · GI02K627 · 1995-01-25 00:00:00 — Det händer ibland att någon vill begravas i en annanförsamling än den där vederbörande har bott vid dödsfallet.Oftast är det inflyttade, ofta storstadsbor, som vill begravasi sin födelseförsamling.För detta har vi en överenskommelse ombegravningsclearing mellan församlingarna med en fastförslagsprislista över olika begravningstjänster somupprättats av . Avtalen har varit frivilligaoch problemet är att alla församlingar inte har deltagit idenna clearing. Framför allt är det svårigheter när någon frånen av de större städerna har velat bli begraven i en annanförsamling.Vårt förslag är att man lagstiftar om obligatoriskbegravningsclearing i dessa sammanhang. Om inte clearingfinns kan dödsboet belastas med hela den kostnad somannars betalas av församlingen, ofta summor , en stor utgift om man dessutom betalatkyrkoskatt hela sitt arbetsföra liv till den kommun somvägrar clearingen. Till detta kommer begravningsbyrånsarvoden, tillsammans en ansenlig summa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om begravningsclearing.
mot · GI02K701 · 1995-01-25 00:00:00 — Kommunala och landstingskommunala nyval Det är orimligt att det är omöjligt att i kommuner ellerlandstingskommuner lösa en politisk krissituation genom attutlysa nyval under pågående mandatperiod. En förändradlagstiftning är angelägen på denna punkt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nyval i kommuner och landsting.
mot · GI02K702 · 1995-01-25 00:00:00 — I samband med att arbetstiden förkortades i kommånga (dock inte alla) människor att få lördagen ledig ifråndet vanliga arbetet. Detta medförde att mångaidrottsarrangemang och kulturaktiviteter av skilda slagflyttades till lördagen. En helt riktig åtgärdsom också förhoppningsvis stärkte söndagen som allmänhelgdag.Våra allmänna valdagar har dock inte ändrats utan dessaligger fortfarande kvar på söndagar.Det finns skäl att även dessa borde flyttas till en vardag,förslagsvis , så att alla ges karaktären avhelgdag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om valdag på annan dag än söndag.
mot · GI02K703 · 1995-01-25 00:00:00 — Skiftet av styre i landstingen efter valen sker först vidnästkommande årsskifte. Detta lägger en förlamande handöver verksamheten i tre och en halv månad.Förhållandet är alldeles onödigt. På riksplanet och äveni kommunerna kan skiftet ske snabbt efter ett majoritetsbyte.Det finns ingen anledning att landstingen skall behöva drasmed speciallösningar som enbart hämmar verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om snabbarevalgenomslag i landstingen.
mot · GI02K704 · 1995-01-25 00:00:00 — Inför förra årets allmänna val trycktes och distribueradesca 650 000 000 valsedlar. Partierna försökte nå sina väljare genom attbifoga valsedlarna i olika mer eller mindre påkostadetrycksaker. Inför det oändligt stora flödet av vackratrycksaker som strömmade in i brevlådan undervalkampanjen hade mottagaren, den presumtive väljaren,svårt att hitta just de valsedlar han eller honville spara för sitt eget ställningstagande.Vare sig vi inför nästa val har personval med flerpartisedlarav dansk modell eller en modifierad form av våratraditionella valsedlar, finns det orsak att se över systemet.Ur demokratisk synvinkel måste målet vara att underlättaför väljaren att ta del av och göra sitt eget val mellan olikapartier och kandidater i riksdags-, landstings- ochkommunval.Om man förenklar väljarens ställningstagande ochsamtidigt minskar antalet försändelser vore mycket vunnet.Detta kan ske genom att isolera valsedelsutskicket från denotaliga mångfalden av färgglada broschyrer. Med andra ordett samlat utskick, där alla partiernas valsedlar i det aktuellavaldistriktet sänds ut tillsammans med röstkortet i en neutralförsändelse från Riksskatteverket.Denna metodik användes i samband medfolkomröstningen inför EU-frågan och borde kunnautvecklas att gälla även för kommande allmänna val ienlighet med vad som anförts ovan. Vill partierna kosta påytterligare utskick och information är det deras val ochkostnad. Men väljaren är härigenom alltid garanterad att fåalla aktuella valsedlar vid ett och samma tillfälle tillsammansmed sitt röstkort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samlat valsedelsutskick.
mot · GI02K706 · 1995-01-25 00:00:00 — 39 av 349 mandat är så kalladeutjämningsmandat. Dessa har hela riket som sin valkrets ochfinns för att göra mandatfördelningen mera i linje medpartiernas väljarandelar. Utjämningsmandaten är av mycketstor betydelse framförallt för att de mindre partierna ska fåen rimlig representation.I kommuner och landsting saknas utjämningsmandat. del av kommunerna är indelade i två eller fleravalkretsar, och detsamma gäller landstingen. Det har fördelarfrämst för geografiskt väl koncentrerade partier, menförsvårar en proportionellt rättvis representation i kommun-och . Inte sällan leder det till attmandatfördelningen kraftigt avviker från det utfall somvalresultatet borde gett upphov till.I fick de Gröna 10 röster mer änCenterpartiet, men de sistnämnda fick fem mandat, medande förstnämnda endast fick fyra. Valet 1991 i gavKDS fyra mandat och Mp tre, trots att Mp hade drygt en halvprocent fler röster än KDS. Förklaringen låg i hur rösternafördelade sig över valkretsarna. Många exempel finns påsamma sak, och säkert har det i andra tillfällen utfallit tillMp:s fördel.Det avgörande är inte vilket eller vilka partier som tjänarrespektive förlorar på dagens kommunala och regionalavalsystem, utan att demokratin förlorar på systemet.Medborgarnas lika värde, uttryckt i sentensen ''En man, enröst'' alternativt ''En kvinna, en röst'', är grunden för allrepresentativ demokrati. Vi bör verka för att den följs!Indelningen av kommunerna i valkretsar har oftatillkommit av partitaktiska skäl, och motiveras egentligenendast i särskilt stora kommuner. För att vi ska närma oss ensituation där varje röst är lika mycket värd, bör varjekommun bestå av endast en valkrets, med undantag för detio största kommunerna som av praktiska skäl ocksåframöver bör få ha fler valkretsar. I de fall flera valkretsartillämpas -- för de tio största kommunerna och de landstingsom så önskar -- skall av mandaten vara såkallade utjämningsmandat, som fördelas efter den jämkadeuddatalsmetoden, liksom i riksdagsvalet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att fr.o.m. valet endast de tiostörsta kommunerna tillåts ha fler valkretsar än en,2. att beslutar att de kommuner som har flervalkretsar än en skall fördela av mandaten somutjämningsmandat,3. att beslutar att landstingen, i de fall de bestårav flera valkretsar, skall fördela av mandaten somutjämningsmandat,4. att beslutar att utjämningsmandat förkommuner och landsting skall fördelas efter den jämkadeuddatalsmetoden.
mot · GI02K707 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt vallagens bestämmelser (8 kap. 1 §) fårröstberättigad som, på grund av vistelse utom riket eller påannan ort inom riket, finner sig vara förhindrad att rösta påvaldagen i vallokalen för det valdistrikt där han är upptageni röstlängd, rösta på inomriket.Sedan poströstningsmöjligheten infördes har antaletväljare som lämnar sin röst på postkontor ökat kraftigt. Detär nu omkring två miljoner röstberättigade som poströstar --nära en tredjedel av de röstberättigade. Systemet äronekligen praktiskt för många. Det finns emellertidanledning att överväga vissa ändringar i regelsystemet.Rätten till poströstning på själva valdagen utnyttjas avomkring 45 000 personer. Systemet är väldigt kostsamt.Dessutom innebär det olägenheter vid rösträkningen ivallokalen på valdagen eftersom den nuvarande rätten till s.k.ångerröstning gör att poströsterna ej kan läggas i valurnornaförrän röstningen är avslutad.Enligt vår mening bör i första hand möjligheten tillångerröstning tas bort. Den utnyttjas endast av omkring1 500 väljare och föranleder merkostnader och försening isammanräkningen. Inkomna poströster bör kunna läggas ivalurnorna löpande under valdagen och prickas av iröstlängden.För de kyrkokommunala valen infördes för ett antal årsedan en rationell ändring på så sätt att poströstningen måsteske senast före valdagen. Då hinnerpoströsterna utan stora extra kostnader distribueras tillvaldistrikten.Vårt förslag är att vallagen -- det finns ettutredningsförslag till ny vallag (SOU 1994:30) som är underberedning i regringskansliet -- ändras så att poströstningenmåste vara avslutad före valdagen. Samhälletkan rimligen kräva att väljarna, om de känner sig osäkra ini det sista, röstar i vallokalen på valdagen. Möjligheten tillbudröstning ger ju också väljaren möjlighet att vid förhinderändå utöva sin rösträtt. Den nuvarande ordningen är mycketfördyrande. Tre och en halv veckas möjlighet att rösta påposten borde vara tillräckligt . I dagensstatsfinansiella läge bör möjligheten till en betydandebesparing tas till vara. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär ändring i vallagen ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02K708 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt givna bestämmelser skall överklaganden avriksdagsval prövas av , sådan dennavar sammansatt vid valets genomförande. Principen är att detinte är den nyvalda som skall pröva lagligheten avsin egen tillkomst. Detta är helt rimligt.Rent slentrianmässigt -- som det förefaller -- har emellertiddenna princip också överförts till att gälla även andra val somkan överklagas till -- kommunala valoch folkomröstningar. Den föreslås också bli regel vad gällerdet förestående valet till . Om principenförefaller helt korrekt vid val till , ter den sigdäremot orimlig vid övriga val. Det är då inte den nyariksdagens sammansättning som är föremål för prövning.Valprövningsnämnden har ju inte heller någon inblandning ide kommunala församlingarna.Den nuvarande regeln kan också medföra komplikationervad gäller beslutsförhet. skall varafulltalig för att kunna fatta lagliga beslut. Om någraledamöter eller suppleanter av olika skäl lämnar nämnden,kan besvärligheter uppstå. Efter det senaste valet hadesålunda två suppleanter avgått innan de kommunala valeneller folkomröstningen hade slutprövats. Detta hade kunnatäventyra nämndens beslutsförhet.Också när det gäller kommunala val, som äger rum iseptember, kan den nuvarande regeln vara till nackdel.Prövningen tar och mycket kan hända.Kravet, att det skall vara den ''gamla'' nämnden som haratt utföra prövningen, bör följaktligen endast gällariksdagsvalet. Vid alla övriga val bör ''befintlig nämnd'' varatillfyllest. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Valprövningsnämndenssammansättning vid prövningen av olika val.
mot · GI02K709 · 1995-01-25 00:00:00 — Rösträtt för invandrare vid riksdagsval anser att rösträtt för invandrare i riksdagsvalär en viktig demokratisk och politisk fråga.Rösträttsbestämmelserna i hemländerna ochinvandrarländerna har gjort att flyttningen i allmänhetinneburit förlust av rösträtten.Hundratusentals invandrares förlust av rösträtt är i förstahand en allmän-demokratisk fråga.Svenskar och invandrare arbetar på samma arbetsplats ochhar gemensamma sociala och ekonomiska intressen, men endel av dem är utestängda från möjligheten att politisktpåverka dessa intressen på riksplanet på grund av att de ärutländska medborgare.Rösträttsbestämmelserna och framför allt kopplingenmellan medborgarskap och rösträtt härstammar från den tiddå stora arbetskraftsomflyttningar mellan olika länder var ettokänt fenomen. Befolkningssammansättningen i de olikaländerna var mer enhetlig och medborgarmässigt homogen.I det läget framstod inte sambandet mellan rösträtt ochmedborgarskap som ett problem för demokratin eftersom desom bodde och arbetade i ett land också var medborgare i detlandet.Under de förutsättningarna kom interösträttsbestämmelserna att strida mot reformens syfte, att gealla människor möjlighet att påverka det politiska skeendetoch samhällslivet i det land där de lever och arbetar. Denpolitiska ledningen och de beslut som bestämmer landetsutveckling skall motsvara invånarmajoritetens intressen ochvilja.I dag är situationen annorlunda. Invandringen har förSveriges del inneburit att befolkningen är likaenhetlig som . Det finns flera hundratusen invandrareoch invandrarättlingar som inte är svenska medborgare ochdärför saknar rösträtt i riksdagsval. Kommunalpolitiken är mycket beroende av den politik som förs på riksplanet.Det innebär att många beslut som rör invandrare fattas påriksnivå utan att de som besluten berör har någon möjlighetatt påverka, t.ex. inriktningen på integrationspolitiken.Vänsterpartiet har under en följd av år ställt krav på attrösträtt för invandrare i riksdagsval skall införas. Rösträttenbör i princip utformas efter samma regler som gäller förrösträtt vid kommunalval.Det tog den svenska arbetarrörelsen flera decennier avkamp för att uppnå de politiska rättigheter som gäller i dag.Målet är fortfarande att uppnå allmän och lika rösträtt. I daggäller kampen invandrarnas rösträtt i riksdagsval. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att ett förslag om rösträttför invandrare i riksdagsval, utifrån de regler som gäller förrösträtt vid kommunalval, föreläggs .
mot · GI02K710 · 1995-01-25 00:00:00 — Valkretsindelningen vid kommunala val I vallagen (2 kap. 9 §) regleras när en kommun skall indelasi valkretsar. Om det finns fler än 24 000 röstberättigade eller om det skall utses minst 51fullmäktigeledamöter skall kommunen indelas i valkretsar.Då får kommunen själv alltså inte välja att utgöra en endavalkrets.Indelningen i valkretsar i ett valsystem utanutjämningsmandat medför onödigt stora avvikelser frånproportionell representation.Som exempel kan jag nämna utfallet av valet tillkommunfullmäktige i min hemkommun . Där finnsdrygt 37 000 röstberättigade och 61 ledamöter i fullmäktige.Kommunen är indelad i två valkretsar. I genomsnitt''betalade'' partierna 507 röster per mandat. Det i särklassstörsta partiet (s) ''betalade'' 488 röster per mandat. För deminsta partierna kan slumpen däremot ge stora avvikelser.Folkpartiet ''betalade'' 703 röster per mandat, medan (kds)bara behövde ''betala'' 368 röster per mandat.Valsystemet bör modifieras så att det blir rättvisare.Antingen bör man undvika att dela in medelstora kommuneri flera valkretsar eller också bör utjämningsmandat införas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett rättvisare valsystem ikommunala val.