mot · GI02So223 · 1995-01-25 00:00:00 — De måste åtföljas av utvärdering medtanke på hur budskapen uppfattas och kostnadseffektiviteten.Detta är en viktig uppgift för Folkhälsoinstitutet.I det förebyggande arbetet spelar också tidig upptäckt avmissbruk en viktig roll. Ungdomar i riskzonen skall mötasav en engagerad vuxenvärld som klart tar avstånd från alltdrogbruk bland ungdomar. En ung missbrukare skall intelämnas i fred utan knytas till ett nät av vuxna som visar attde tar avstånd från drogmissbruk som de bryr sigom den unge.Vård och behandling av narkotikamissbrukare skerinom såväl hälso- och sjukvården som . Detfinns speciella avdelningar inom psykiatrin för avgiftningoch rehabilitering och särskilda behandlingshem för psykisktstörda missbrukare.Vid sidan av den offentliga vården finns privata ochstiftelsedrivna vårdinstitutioner. Denna verksamhet harunder vuxit i omfattning och bidragit till attmångfalden av behandlingsformer har ökat.Många kommuner har inrättat specialiseradeöppenvårdsteam för narkotikamissbrukare. Uppsökandeverksamhet, rådgivning, motivationsarbete, krisbehandlingoch samtalsbehandling är teamens huvudsakliga uppgifter.På några håll i landet behandlas narkotikamissbrukare,varav många är hivsmittade, med metadon under strängtkontrollerade former.Folkpariet liberalerna anser att dessa satsningar måstefortsätta men eftersom resultaten av behandling ochrehabilitering av narkotikamissbrukare varierar måste deolika vård- och behandlingsformerna fortlöpande utvärderas.Inom det medicinska fältet har för bedömningav medicinsk teknologi (SBU) gjort banbrytande insatseroch kunnat döma ut mindre effektiva metoder ochrekommendera dem som har bäst effekt. Folkpartietliberalerna anser att arbetsmetoderna inom narkomanvårdenbehöver utvärderas på likartat sätt.De kontrollerande inslagen i narkotikapolitiken är iförsta hand inriktade på att förhindra spridning av narkotika.Enligt den gällande narkotikastrafflagen är all icke-medicinsk hantering av narkotika straffbelagd. Det är ocksåbrottsligt att främja narkotikahandel.Inom polisen arbetar man såväl på riksplanet som lokaltför att bekämpa narkotikahandeln. Man prioriterar sinainsatser mot narkotikabrottslighetens övre skikt och langarnapå gatan. Dessa satsningar måste fortsätta inte minst medtanke på att nu är medlem i EU med de förändringari gränskontrollen som därmed blivit följden.I det internationella samarbetet har spelat enframträdande roll och måste fortsätta på den vägen. Sverigebör i EU-sammanhang hårt driva kraven på förstärkta EU-insatser mot narkotikan inom ramen för EU:sfolkhälsoprogram, EU:s Global Plan, EUROPOL m.m.En tanke som har väckts under hand i EU är att denationella samordnare för narkotikafrågor som finns i varjemedlemsland, de s.k. Cordrogues, skulle kunna fungera somett samordningsorgan för EU:s Global Plan. Denna tanke börkunna stödjas. Det är över huvud taget viktigt att man frånsvensk sida kraftfullt understöder allt som kan göras för attEU:s insatser på detta område skall bli effektiva.Det skall i princip inte finnas några gränskontroller mellanEU-länder. Det hindrar emellertid inte polis och tull attingripa om resenärer beter sig misstänkt eller om det pågrundval av information från t.ex. det internationella polis-eller tullsamarbetet finns anledning till misstanke om försöktill narkotikasmuggling. Detta samarbete inom EU kommerockså att förstärkas genom tillskapandet av Europol. Sverigebör vara pådrivande i detta arbete.Läkemedel och läkemedelsnära produkterDopingRiskerna med att använda olika läkemedel, t.ex. anabolasteroider, i prestationshöjande och kroppsuppbyggande syftehar fått stor uppmärksamhet . Det är numerainte tillåtet att använda anabola steroider och en rad andraläkemedel inom idrotten. En noggrann testverksamhet harutvecklats för att avslöja om någon använt ett förbjudetpreparat. Information har tagits fram och spritts till olikamålgrupper. Det är nu viktigt att detta inte blir en dagsländautan att information om doping och dopingpreparatens riskerfortlöpande förmedlas till ungdomar, deras föräldrar, lärare,idrottsledare m.fl. Också detta är en viktig del av skolanshälsoupplysningsarbete.En grupp preparat som uppmärksammats mindre är deolika näringspreparat, ofta innehållande ett antal aminosyror,som det görs omfattande reklam för inte minst isporttidningar. Dessa preparat har sannolikt ingafysiologiska eller farmakologiska effekter påidrottsprestationer men leder idrottsutövaren ellerkroppsbyggaren in i ett ''preparatberoende''. Man tror måste använda piller o.d. för att kunna prestera braresultat. Sedan är steget inte långt till att lockas användadopingpreparat. Därför bör dessa preparat värderas utifrånfarmakologisk utgångspunkt och informationen om derasverkliga effekter redovisas.Beroendeframkallande läkemedelMånga sömnmedel och lugnande medel, bland vilkabensodiazepinerna utgör den största gruppen, har visat sigkunna ge upphov till läkemedelsberoende. Epidemiologiskastudier av omfattningen av problemet, och om vissaläkemedel är mer riskabla än andra, saknas och har vid ettflertal tillfällen efterlysts av . Vi anser att sådanastudier bör genomföras utan fördröjning.Behandling av personer med bensodiazepinberoendeskiljer sig i vissa avseenden från behandling av andraberoendetillstånd. På ett par ställen i , t.ex. vid S:tGörans sjukhus i och vid , harspecialistkunnande utvecklats för att på ett effektivt sätt tahand om dessa patienter. Vi anser att det inom varje landstingbehöver finnas en enhet specialiserad på att behandlapatienter med läkemedelsberoende. Sådana enheter börockså ha ett ansvar för att förmedla kunskap till husläkarnaoch primärvården i övrigt om hur man bäst hjälper dessapatienter och inte minst om hur de aktuella läkemedlen börförskrivas.Endast en liten del av medlen för beroende- ochmissbruksforskning avsätts för forskning rörandeläkemedelberoende. Det är t.ex. viktigt att studera varför endel människor blir läkemedelsberoende och andra inte för skall kunna identifiera riskpatienter ochredan från början ge dem annan behandling.Behandlingsforskning är ett annat viktigt område att satsapå. Sådan forskning bör därför stimuleras och stödjas. Vianser att regeringen bör ta upp denna fråga i den kommandeforskningspolitiska propositionen.TobakDe farmakologiska effekterna av nikotinet i tobak är heltavgörande för drivkraften att fortsätta att använda tobak ochför svårigheten att sluta. Nikotin har nämligen en högberoendeframkallande potential, ungefär som heroin ellerkokain. Alla upplever inte samma grad av beroende vilketförklarar varför en del människor har svårare för att slutaröka än andra.HälsoriskerRökning är den största enskilda orsaken till för tidigadödsfall och till dödsfall som hade kunnat förebyggas.Tobakens cancerframkallande effekter har varit kända sedan1761 när publicerade en rapport om sex cancerfallhos kända snusare. har nära 60 000 vetenskapligaundersökningar publicerats om rökningens hälsorisker.Tobaken har effekt på i stort sett alla organsystem.Cigarettrökning är en av de viktigaste orsakerna till hjärt-kärlsjukdomar bland såväl män som kvinnor. Detsammagäller lungcancer och en rad andra cancerformer som canceri struphuvud, urinblåsa och njurbäcken. Risken för kroniskobstruktiv lungsjukdom är också kraftigt ökad bland rökareliksom astma, magsår och irritabel grovtarm. Rökning undergraviditet kan bl.a. leda till försämrad näringstillförsel tillfostret, placentaavlossning, för tidig förlossning, lägrefödelsevikt, plötslig spädbarnsdöd, försämrad tillväxt ochmissbildningar. Risken för missfall är fördubblad blandrökare.Också passiv rökning innebär risker. Ett tydligt sambandföreligger mellan föräldrars rökning och t.ex. astma ochmellanöroninflammation hos deras barn.RökvanorTobaksrökning var länge en exklusivt manlig vana. Förstunder har tobaksrökning fått spridning blandkvinnor. Andelen män som röker har minskat 1980/1990/91. Andelendagligrökare bland kvinnor har minskatfrån till . rökte avpojkarna i årskurs av flickorna. Rökning ärsåledes vanligare bland flickor än bland pojkar i den yngstaåldersgruppen.Bland personer med lång utbildning är andelendagligrökare lägre än bland personer med kort utbildning. Ettundantag är välutbildade kvinnor som röker inästan dubbelt så stor omfattning som jämnåriga kvinnormed enbart grundskoleutbildning. När de började röka varrökning vanlig bland högutbildade kvinnor.Åtgärder mot tobaksbrukI informerar samhället om tobakensskadeverkningar. har lagstiftning använts i litenutsträckning som ett medel för att minska tobaksbruket.Under förra mandatperioden beslutade dock omen tobakslag.Lagen innebär i korthet att rökning inte är tillåten i lokalerför barnomsorg, fritidshem och skola samt derasutomhusområden. Rökning är inte heller tillåten i hälso- ochsjukvårdslokaler, gemensamhetslokaler på ålderdomshemoch andra inrättningar med särskild service eller vård samtinrikes kollektivtrafik inklusive väntsalar.Samma regler gäller för offentliga lokaler dit allmänhetenhar tillträde. Det innebär också att det är rökförbud i lokalerför idrotts- och kulturevenemang, möteslokaler ochliknande. På hotell skall finnas rum där rökning är förbjuden.Restauranger med mer än 50 sittplatser skall ha ett eller flerarökfria områden.Arbetsgivare har ansvar för att en arbetstagare inte mot sinvilja utsätts för tobaksrök i den arbetslokal där arbetstagarenär verksam.Varningstexter skall utformas enligt ,tobaksannonser är förbjudna i periodisk press och för övrigreklam kvarstår kravet att den skall präglas av särskildmåttfullhet. har också tillkännagivit attregeringen bör utreda lagstiftning mot den indirektareklamen.Vi anser att det är viktigt med en snabb uppföljning avlagens efterlevnad med återrapportering av resultaten tillriksdagen.Riksdagen har därutöver betonat vikten avinformationsinsatser och utbildning riktad inte minst till barnoch ungdom samt forskning kring ungdomars rökvanor ochatt regeringen skall återkomma med förslag till åldersgränsför inköp av tobaksvaror om tobaksbruket bland barn ochungdomar inte minskar.Behov av åtgärderTobaksbruket är inte ett frivilligt val. Det visartobaksbrukarnas svårigheter att sluta även om de önskar det.Därför är det viktigt att det förebyggande arbete somFolkhälsoinstitutet och landstingen bedriver fortsätter ochintensifieras. Det är viktigt att nå föräldrarna med denkunskap som finns både om vikten av en rökfri miljö förbarnen och vikten av att barnen inte börjar röka. Det är ocksåväsentligt att förskollärare, fritidsledare, lärare, idrottsledareoch andra som utgör förebilder för barn och ungdom fåraktuell information om tobakens skadeverkningar och viktenav att inte nyttja tobak.Skolan påverkas från och med /95 både av dennya läroplanen för och av tobakslagen. Rektornhar det övergripande ansvaret för att verksamheten inriktaspå att nå uppsatta mål. Rektorn har därmed ocksåhuvudansvaret för att tobakslagen följs på skolan.Rektorerna är därmed en viktig målgrupp i dettafolkhälsoarbete.Folkpartiet liberalerna anser att hälso- och sjukvårdensinsatser i det förebyggande arbetet och i rökavvänjningmåste intensifieras. Varje läkare bör i samband med all formav sjukvård ta upp patientens tobaksanamnes. Det gälleräven snusning.I finns endast ett fåtal kliniker som uteslutandearbetar med rökavvänjning. Varje sjukvårdshuvudman börha minst en enhet med samlat ansvar för verksamhet medrökavvänjning.Inom primärvården, företagshälsovården, skolhälsovårdenoch mödrahälsovården skall finnas resurser för båderådgivning och aktivt rökslutarstöd.ForskningVi vet mycket om tobakens skadeverkningar.Däremot är vår kunskap ofullständig om varför människorbörjar röka trots vetskap om tobakens farlighet och omeffekten av olika tobakspreventiva åtgärder. Det skullebehövas en professur och en vetenskaplig institution medsärskild inriktning på tobakspreventivt arbete. Vi anser attregeringen bör beakta detta behov i den kommandeforskningspolitiska propositionen.Etiska principer för tobaksreklamTobaksreklamen är olika hårt reglerad i olika länder.Erfarenheterna visar att i länder där reklamförbud mottobaksvaror har införts, har tobaksbolagen istället gått övertill smygreklam. Man gör t.ex. reklam för sportevenemang,sportkläder, resor etc. med samma varumärke somtobaksprodukterna. Sponsring av t.ex. kulturella ellervetenskapliga evenemang är en särskild form av reklam somockså förekommer. Vi anser att bör ta initiativ tillatt internationella etiska riktlinjer utarbetas för att begränsamarknadsföringen av tobaksprodukter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisning av vadAlkoholkommissionens förslag lett till,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upplysning och opinionsbildningom alkoholbruk,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om opinionsbildning mot langning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om efterlevnad av ålderskontroll vidförsäljning och utskänkning av alkohol,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ANT-undervisningen i skolan ochutveckling av särskilda handlingsprogram,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppgift att framställamaterial för skolans ANT-undervisning,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till alkoholfria miljöer,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Systembolagets och Vin & Spritsalkoholpolitiska roll,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av handhavandet avtillfälliga serveringstillstånd,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utnyttjande av sinvetorätt i EU när det gäller införselkvantiteter,111. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alkoholskatterna,112. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överklagande av beslut omserveringstillstånd,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om marknadsföring avalkoholdrycker,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsstyrelsernas direkttillsyn överalkoholserveringen,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioritering av Operationkrogsanering,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot hembränning,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ideella organisationersförebyggande insatser och vård av alkoholmissbrukare,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas ansvar förmissbrukarvården,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om primär- och sekundärpreventivainsatser mot alkoholmissbruk,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behandling avalkoholmissbrukare i öppna vårdformer,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förebyggande insatser riktade motflickor och kvinnor samt mödra-barnhälsovårdens ansvar,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anpassning avalkoholmissbrukarvården till kvinnors behov,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avståndstagande till legaliseringav narkotika,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förebyggande insatser motnarkotikamissbruk,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ideella organisationers insatser föratt förebygga narkotikamissbruk,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vård och behandling avnarkotikamissbrukare,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om narkotikakontrollen,228. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationellt samarbete pånarkotikaområdet,229. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser mot dopning,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel som används iprestationshöjande syfte,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om epidemiologiska studier avläkemedelsberoende,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av behandlingsresurserför patienter med läkemedelsberoende,33. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning omläkemedelsberoende,34. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av efterlevnaden avtobakslagen,35. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av barns ochungdomars rökvanor,36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förebyggande insatser mottobaksbruk,37. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av tillgång tillrökavvänjning,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning om tobakspreventivtarbete,39. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av internationella etiskaprinciper för marknadsföring av tobaksprodukter.