mot · GI02Sk349 · 1995-01-25 00:00:00 — Kristdemokratiska utgångspunkter för skattepolitikenKristdemokratisk ekonomisk politik tar utifrånförvaltarskapstanken sin utgångspunkt i en social ochekologisk marknadsekonomi och eftersträvar utveckling ochstabilitet i samhällsekonomin. En väl fungerandemarknadsekonomi bygger på ett samhälle med engrundläggande etisk samsyn och förutsätter stabilaspelregler. Marknadsekonomins civilrättsliga grundval ärfrivilliga, ofta informella, avtal mellan självständiga aktörer.Hederlighet och personligt ansvarstagande är viktigafundament. Detta underlättar ekonomins funktionssättgenom att det sänker transaktionskostnaderna och därmedleder till ökad effektivitet i ekonomin.Marknadsekonomin är i sig inte tillräcklig för att skapa detgoda samhället. Den måste bygga på förvaltarskapetsprinciper. Den kristna förvaltarskapstanken betonarmänniskans personliga och kollektiva ansvar för sig själv,sina medmänniskor, efterkommande generationer samt denfysiska livsmiljön. Marknadsekonomin måste styras av ettekologiskt ansvarstagande. Det måste också avspegla sig iskattepolitiken.En fri marknadsekonomi kan aldrig av sig själv skapa enacceptabel inkomstfördelning. Därför är det nödvändigt attutveckla system såväl inom ett land som mellan länder föratt åstadkomma resursöverföringar för att skapa solidaritetoch en jämnare inkomstfördelning. Skattepolitiken är ettviktigt instrument för detta.En målsättning för kristdemokratisk ekonomisk politik äratt skapa förutsättningar för nya jobb och en långsiktigthållbar ekonomisk utveckling. Skatternas omfattning ochutformning måste stödja en sådan utveckling. En ökadsysselsättning är en förutsättning för att minska detresursslöseri som den alltför höga arbetslösheten innebär.Dessutom förstärker det skatteunderlaget och minskar deoffentliga utgifterna. Därmed skapas ökade möjligheter attförstärka välfärden, vård, social omsorg och åstadkomma enrättvis fördelning.Ett gott samhälle byggs utifrån en marknadsekonomibaserad på etiska principer och styrd av sociala ochekologiska hänsyn. KdS eftersträvar en ekologisk och socialmarknadsekonomi, vilket får konsekvenser för denskattepolitik vi vill föra.2. Skatternas inverkan på ekonomin 2.1 Skatters samhällsekonomiska verkningarBåde teoretiskt och empiriskt kan exempel ges på hurskatter snedvrider resursanvändningen och minskareffektiviteten i ekonomin. Hur skadliga skatterna är förtillväxten beror på hur de tas ut och för vilka ändamål deanvänds. Skatter kan konstrueras så att de ger olika storaeffekter på skattebetalarnas beteende. Ju större det totalaskatteuttaget är desto svårare blir det att undvika att användaskatter med snedvridande effekter.Ett centralt begrepp i skattedebatten är de s.k.skattekilarna. Innebörden av detta begrepp är att skatterdriver in ''kilar'' mellan den ersättning som en part betalaren annan part för en vara eller tjänst och vad den andra partenfår ut. Exempelvis är arbetsgivarens kostnad för enarbetsinsats 2,5 gånger högre än den lön arbetstagaren får utnetto. Det konsumenten betalar i butiken för en varaöverstiger väsentligt den summa säljaren får. Beskattningenav sparande leder till att ersättningen efter skatt oftaunderstiger det belopp som tänkbara sparare vill ha för attskjuta upp konsumtion. Resultatet av detta blir att en inteoväsentlig del utbyte av varor och tjänster inte kommer tillstånd trots att de skulle vara till gagn för såväl de inblandadeparterna som samhällsekonomin i stort. Det innebär envälfärdsförlust om inte användningen av de skattemedel somtas in har fördelar som uppväger dessa nackdelar.Tillväxtproblemen , som bland annatförklarades av felaktigt utformade skattesystem, ledde till attflera skattereformer genomfördes inomOECD-området i syfte att förbättra resursanvändningen. Såskedde även i -- först i mindre skala 1983 och 1984och sedan i och med den stora skattereformen 1990. Tvåuttalade ambitioner med skattereformen 1990 var att främjaarbete och sparande.2.2 Den svenska utvecklingenSverige har fortfarande ett av världens högsta skattetryck.Historiskt sett har det höga svenska skattetrycket, ochutformningen av skattesystemet, lett till svagproduktivitetsutveckling, blygsamt nyföretagande och lågtintresse att satsa riskvilligt kapital i svenska företag.Skattereformen, tillsammans med en rad strategiskaskattesänkningar som genomfördes underfyrklöverregeringen, förbättrade situationen för företagandeoch sparande. De massiva skattehöjningar som densocialdemokratiska regeringen i rask takt drivit igenom eftervalet går dock i rakt motsatt riktning.Expansionen av de offentliga utgifterna under de senastedecennierna krävde ett högt och stigande skattetryck. Dehöga marginalskatterna minskade arbetsutbud och sparande.Företagsbeskattningen motverkade i viktiga avseendendynamik och utveckling i näringslivet.Kombinationen av en internationell högkonjunktur ochdevalveringspolitiken gav ett felaktigtintryck av att de ekonomiska problemen var lösta. Under denlångvariga högkonjunkturen bordefinanspolitiken varit stark och statens finanser uppvisat storaöverskott. Så var ej fallet. I själva verket kan man uttryckadet som att hade en ''dold'' arbetslöshet som varbetydligt högre än den redovisade. Avregleringen avkreditmarknaden före skattereformen i kombination med enredan hög inflation ledde till ett drivhusklimat där det blevlönsammare att låna än att spara. Den förda politikenmedförde en extremt hög privat konsumtion på konstlad väg.På kort sikt dolde den obalanserna i de offentliga finansernaoch de höga skatternas skadliga inverkan påsamhällsekonomin genom bland annat onormalt storamomsintäkter.Dessa skevheter ledde till en kraftigt minskad produktion,vilket också medfört en stigande arbetslöshet. Den offentligasektorns utgifter på grund av arbetslösheten har ökatsamtidigt som inkomsterna minskat. Underskottet i denoffentliga sektorn har ökat kraftigt.3. Mål för en kristdemokratisk skattepolitikSkattepolitikens huvuduppgift är att finansiera offentligverksamhet. Utifrån de i avsnitt 1 redovisadekristdemokratiska utgångspunkterna för skattepolitiken ärden också ett viktigt instrument för att uppnå mål som fullsysselsättning, stabil och uthållig tillväxt, rättvisfördelningspolitik, god miljö och hushållning mednaturresurser. Skattepolitik får inte bara vara att på ett enkeltsätt tillföra statskassan inkomster, utan den måste vila på enideologisk helhetssyn. måste skatterna ha enutformning som gör att de får en bred acceptans och inteleder till skatteundandragande och bristande skattemoral.Skattesystemet måste också vara utformat så att dessnegativa effekter på samhällsekonomin blir så små sommöjligt.3.1 Förebygg målkonflikterVid utformningen av skattepolitiken kan olikamålkonflikter uppstå. Exempelvis kan en skattesänkning förföretag te sig orättvis om man höjer t.ex.bensinskatten, som ju även ska betalas av hushåll med lägreinkomster. Då är det viktigt att ha ett mer långsiktigtperspektiv och fråga sig om inte skattesänkningen förföretagen i sin tur kan medföra ökade investeringar och attnya jobb tillkommer, vilket i sin tur genererar nyaskatteinkomster och minskade kostnader för arbetslöshet,vilket på innebär att utrymme skapas att sänka dettotala skattetrycket.En annan vanlig målkonflikt vid utformningen avskattesystemet är å ena sidan kravet på en rättvis beskattningoch å andra sidan kravet på enkelhet, likformighet ochbegriplighet. Inte minst vid utformningen avföretagsbeskattningen har rättvisekrav visat sig innebära attlagstiftningen kan bli svårbegriplig och komplicerad atttillämpa. Ett högt skattetryck i kombination med krångligaregler riskerar att urgröpa förtroendet för skattesystemet ochurholkar därmed också skattemoralen.En viktig uppgift för kristdemokratisk skattepolitik är attverka för ett skattesystem som så långt som möjligt ärlångsiktigt stabilt, är någorlunda enkelt, främjar en godekonomisk utveckling och därmed minskar målkonflikteroch en urholkad skattemoral.3.2 Successivt sänkt skattetryckDet svenska skattetrycket måste långsiktigt sänkas.Skatterna får dock inte sänkas så att det rubbar densamhällsekonomiska balansen eller leder till problem medfinansieringen av en god utbildning, vård och omsorg.Skattetrycket bör inte överstiga av BNP och på längresikt måste skatterna sänkas under denna nivå. I samband meden skatteväxling där skatter på arbete växlas mot skatter påenergi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser kansuccessivt krympande miljöskattebaser på ett naturligt sättbidra till en sänkning av skattetrycket.3.3 Skatt för fler jobb i småföretagenDe nya jobben måste skapas i den privata sektorn.Utrymmet för produktivitetsförbättringar ochstrukturrationaliseringar i de stora företagen innebär att mani dessa företag kan öka produktionen och minskaantalet anställda. minskadeantalet anställda i storindustrin medansmåindustrin ökade antalet anställda med 11 %.Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är därförav största vikt i kampen mot den höga arbetslösheten och försanering av statsfinanserna. De svenska småföretagensysselsätter ca 1,4 miljoner människor, vilket utgör drygt60 % av alla sysselsatta i det privata näringslivet. Sju av tionya jobb i näringslivet har tillkommit i företag med mindreän 200 anställda under de senaste 10 åren.Arbetet för att ur skattesynpunkt jämställa enskildnäringsverksamhet/handelsbolag med aktiebolag måstefortsätta. Kvittningsrätt mot inkomst av tjänst för nystartadeenskilda näringsverksamheter böråterinföras. Fåmansbolagsbeskattningen bör ses över för attundersöka om en rimlig balanspunkt kan hittas mellanönskan om att skapa ett gott företagsklimat och kravet att tillvarje pris eliminera möjligheter att omvandla högrebeskattade förvärvsinkomster till lägre beskattadekapitalinkomster.Skattesystemet måste utformas så att avkastningen påriskvilligt kapital i företag inte beskattas hårdare än annankapitalavkastning. menar därför attdubbelbeskattningen på avkastning på aktier måsteavvecklas precis som skett i nästan samtliga övriga . Den lindring av dubbelbeskattningen somgenomfördes under föregående mandatperiod böråterinföras. Fr.o.m. återställes hälften ochfr.o.m. kan inte långsiktigt haen väsentligt högre beskattning än den omvärld vikonkurrerar med.Innovationer tas inte tillräckligt väl om hand i . Iflera konkurrentländer stödjer staten utvecklingen av nyaidéer. Varken enskilda innovatörers verksamhet eller denforskning som sker inom företagen ges nödvändig stimulans.Patent som skulle kunna tas tillvara av den svenska industrinexporteras till andra länder. Förutom ett allmänt brainvesterings- och företagsklimat måste ytterligare åtgärdervidtas som främjar kommersialisering av innovationer iSverige. Av avgörande betydelse är att innovatörer ochexploatörer kopplas ihop. Royalty på patenteradeuppfinningar bör vara skattefri -- det skulle höjainnovationstakten, snabbare omsätta innovationer påmarknaden och minska incitamenten att placeraroyaltyinkomster utomlands.3.4 Fler jobb i den privata tjänstesektornArbetet är viktigt för människans möjlighet att utveckla sinidentitet. Även om arbetet har ett egenvärde innebär det inteatt avsaknaden av ett arbete påverkar det absoluta och unikamänniskovärdet.Alla arbeten som utförs i samhället är värdefulla, ochbidrar till det gemensamma samhällsbyggandet, oavsett omde utförs i industriproduktion, inom vård och omsorg, iprivata tjänstesektorn, i den ideella sektorn eller i det egnahushållet. Olika företagsformer -- enskilda företag,aktiebolag, ekonomiska föreningar/kooperativ -- börstimuleras för att främja en mångfald i näringslivet.Varje år utförs mer än 2,7 miljoner heltidsjobb i deninformella sektorn, vilket är mer än i hela det privatanäringslivet och obetydligt mindre än i hela den formellaekonomin. av allt arbete som utförs i utförsi hemmen. Ett viktigt område för ekonomisk politik är därföratt skapa goda förutsättningar även i den informella sektorn.Detta är förmodligen en sektor där den fördapolitiken och skattesystemets utformning motverkat ochhämmat ekonomisk tillväxt och därmed utvecklingen avvälfärden. Följden har blivit stora välfärdsförluster genomförlorade möjligheter till arbetsdelning och specialisering,såväl inom den informella sektorn som mellan den formellaoch informella ekonomin. De totalt ca 6 miljoner arbetensom ska utföras fördelas så att även de som arbetar lång tidi den formella ekonomin måste behålla sina arbetsuppgifter iden informella ekonomin. Medan allt fler blir arbetslösa ökarsamtidigt arbetsbördan för andra. Detta har bland annathämmat jämställdheten genom att det kvinnligadubbelarbetet försvårat karriär i den formella ekonomin.Nationalräkenskaperna bör utformas så att den informellaekonomin värderas på ett ekonomiskt korrekt sätt.Därigenom skapas möjligheter för den ekonomiska politikenatt hantera hela ekonomin.Under de senaste två decennierna har en halv miljonarbetstillfällen försvunnit i den privata sektorn, medan600 000 nya jobb tillkommit i den offentliga sektorn. Medett av världens högsta skattetryck i kombination med enormaunderskott i de offentliga finanserna, är utrymmet mycketbegränsat för fler arbetstillfällen inom den offentliga sektorn.Det kan dock finnas anledning att omfördela resurser ochdärmed arbetstillfällen inom denna sektor. De nya jobbenmåste istället komma i den privata sektorn. Industrisektornsysselsätter endast ca 1/5 av arbetskraften.Produktivitets- och effektivitetshöjningar inom industrin göratt även om efterfrågan på svenska varor ökar kommer intesysselsättningen att öka i samma utsträckning. Därför måstede flesta nya arbetstillfällena skapas i den privatatjänstesektorn. En långsiktig och ambitiös satsning påutbildning, kompetensutveckling och forskning ärnödvändig för att främja tillväxten av kvalificeradtjänsteproduktion.De nuvarande mycket höga skattekilarna på arbete (drygt60 %) främjar inte nya jobb. För att t.ex. kunna betala enhantverkare för en dags arbete så att han/hon får ut sammainkomst som man själv har, måste man arbeta två och en halvdag. En sänkning av arbetsgivaravgifterna i kombinationmed en höjning av skatter på miljöfarliga utsläpp, avfall ochenergi skulle förbättra situationen. En lägre skatt på tjänsterkan också övervägas för att underlätta tillkomsten avarbetstillfällen inom tjänstesektorn. Skattesystemetbegränsar hushållens möjligheter att köpa hushållstjänster,vilket är ett stort samhällsekonomiskt problem som böråtgärdas.Hushållssektorn utgör en del av den privata tjänstesektorn.Idag är marknaden för den typ av tjänster som går att utförai egen-regi i stort sett utplånad. Detta beror självfallet tillstörsta delen på de höga skattekilarna. Hushållen har heltenkelt inte råd att köpa dessa tjänster på den reguljäramarknaden. Ett införande av en så kallad ungdomsskattsedelskulle kortsiktigt kunna skapa många ungdomsjobb inomhushållssektorn. Förslagsvis skulle ungdomar upp till 25 årfå möjlighet att starta egna företag med en speciell skattsedelsom berättigar till betydligt lägre arbetsgivar/egenavgifter påde utförda hushållstjänsterna. Tjänsterna skulle dessutomvara momsbefriade. Med hushållstjänster menas t.ex.bilvård, trädgårdsarbete, löpande hushållsarbete och enklarefastighetsunderhåll. 25-årsgränsen innebär att incitamententill utbildning inte minskar och förhindrar dessutom riskenför att ungdomar fastnar i denna typ av skattesubventioneratarbete en längre tid.3.5 Skatteväxling för miljönMiljön förorenas utan att den som orsakar det får stå förde verkliga kostnaderna. Miljöproblemen har alltmerövergått från punktutsläpp till diffus miljöpåverkanförorsakad av konsumtions- och livsstilsmönster samtutsläpp till luft, mark och vatten genom ett stort antal småkällor. En förändring kan inte ske utan medverkan frånmånga enskilda människor. Det förutsätter att incitamentskapas som påverkar enskildas beteende. Ekonomiskastyrmedel är ett sådant verksamt medel.Även om internationellt sett har en relativt strängmiljölagstiftning finns det fortfarande mycket kvar att görapå miljöområdet. En effektiv miljöpolitik kan förvissoinnebära problem på kort sikt för vissa branscher, men kansamtidigt medföra att nya marknader öppnas ochsysselsättning skapas inom andra branscher.Beskattningen bör omfördelas inom ramen för nuvarandeskattetryck, från arbetskraft till miljöbelastande utsläpp,begränsade naturresurser och energi. Det är dags för en nyskattereform med en omfattande skatteväxling med sänktaskatter på arbete, exempelvis arbetsgivaravgifter, ochsamtidigt höjda skatter på t.ex. koldioxid, kväveoxid,svaveldioxid, avfall m.m. Detta skulle skapa motiv ochincitament för en miljövänligare produktion ochkonsumtion.Utrymmet för en skatteväxling kan mot bakgrund avinternationella studier uppskattas till minst 20--30 miljarderkronor. Det motsvarar en sänkning av arbetsgivaravgifternamed 4--eller slopande av tjänstemomsen.De nya jobben måste skapas främst i den privatatjänstesektorn och i andra framtidssektorer. En sådan sektorär miljön. Här finns möjligheter till en mångfald olikaarbeten. Arbetstillfällen kopplade till kretsloppssamhälletkan växa fram, som t.ex. återvinningsindustri, ny ochsmåskalig energiteknik med inhemska och förnybaraenergikällor. Den internationella marknaden för olika formerav miljöteknik växer också snabbt.Erfarenheter från så gott som samtliga övriga marknadervisar att det är mycket sällan företag blir framgångsrikainternationellt med produkter som inte först producerats förhemmamarknaden. En skatteväxling -- och i övrigt effektivmiljöpolitik -- skulle bidra till en utveckling av miljö- ochenergiteknik i som skulle skapa förutsättningar föratt svenska företag ska kunna nå internationella framgångarinom miljöområdet, och därmed skapa nya arbetstillfällen iSverige.En reform i denna storleksordning kräver en bredparlamentarisk uppslutning. Det är nödvändigt för att skapaden långsiktighet och förutsägbarhet som såväl företag somprivatpersoner har rätt att kräva för att få tid för anpassning.Särskilda regler och övergångsperioder kan vara nödvändigabland annat för svensk basindustri. Vi hälsar därför medtillfredsställelse regeringens besked att den utredning om enökad miljörelatering av skattesystemet somKristdemokraterna i regeringsställning aktivt medverkat tillkommer att fortsätta sitt arbete.Sverige bör i olika internationella organ -- EU, , FNetc -- verka för att skattesystemen får en miljöprofil genomexempelvis skatteväxling från arbete till miljöbelastning.Under /96 inleds enligtKristdemokraternas förslag en skatteväxling.Arbetsgivaravgifterna minskar fr.o.m. 1januari 1996 och en nettodeponiskatt (avfallsskatt) införsfr.o.m. , med den skattesats somavfallsutredningen föreslagit.4. Skatt på arbete 4.1 InkomstskatterInkomstskattesystemet ska ha en maximal marginalskattpå . Den statliga skatten ska därför uppgå till 20 %.Den av höstriksdagen beslutade höjningen till börsnarast återtas. I stället bör systemet med ett slopatgrundavdrag vid den statliga beskattningen återinföras,vilket inte höjer marginalskatten. Att efterårhundradets skattereform, i vilken en av huvuduppgifternavar att komma ifrån de höga marginalskatterna, åter slå inpå denna väg är skadligt för samhällsekonomin och minskartrovärdigheten för att breda uppgörelser i riksdagenefterlevs.Det stora fördelningspolitiska problemet i skattesystemetär de relativt höga kommunalskatterna i kombination medhög beskattning av boende samt varor och tjänster. Etteffektivt och rättvist skatteutjämningssystem ska finnas somekonomiskt utjämnar skillnaderna i struktur och skattekraftmellan olika kommuner. Principen om kommunernassjälvstyrelse är central, varför åtgärder som kommunalaskattestopp avvisas.4.2 EgenavgifterEgenavgifter bör användas för att finansiera delar avexempelvis sjuk- och arbetslöshetsförsäkring. Det är dock avstor betydelse att effekterna ur fördelningspolitisk synvinkelbelyses av det samlade uttaget av kommunalskatt, statligskatt och egenavgifter. De mycket kraftiga höjningar avegenavgifter som den socialdemokratiska regeringenföreslagit innebär också att kommunernasskattebaser krymper och kommunerna tappar istorleksordningen 8,5 miljarder i minskadekommunalskatter, beroende på att egenavgifterna äravdragsgilla. Även dessa effekter måste beaktas vid höjningav egenavgifterna. avvisar enprocentenhet av den föreslagna egenavgiftshöjningen. Dettainnebär att kommunsektorns skatteintäkter ökar med ca 3miljarder kronor jämfört med regeringens förslag.4.3 ArbetsgivaravgifterHöjningen av arbetsgivaravgiften för attfinansiera medlemsavgift i EU avvisas. Den höjdalöneskatten tillsammans med tidigare skattehöjningar somden socialdemokratiska regeringen drivit igenom innebär attskatteuttaget ökar med drygt 50 miljarder, varav hela 30miljarder utgör höjda skatter på arbete.För oss kristdemokrater är det alldeles uppenbart att dettakommer att få skadliga och hämmande effekter på denekonomiska utvecklingen. Den svenska konkurrenskraftenförsämras, de höjda skatterna på arbete försvårar framväxtenav nya jobb, inte minst inom småföretagen och i den mycketpriskänsliga privata tjänstesektorn. De ekonomiskafördelarna med EU-medlemskapet balanseras effektivt bort.Resultatet blir att de svenska statsfinanserna totalt settförsämras på grund av den uteblivna tillväxten och dedärmed oförändrade eller krympande skattebaserna. Detta isin tur ökar kraven på ytterligare besparingar i statensbudget.I samband med en skatteväxling, med höjd skatt på energi,miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser, börarbetsgivaravgifterna successivt sänkas. Lägre nivåer påarbetsgivaravgiften bör även kunna tillämpas för attstimulera tillkomsten av arbete i den privata hushållssektorn,exempelvis genom införandet av en s.k. ungdomsskattsedel(se avsnitt 3.4).5. Kapitalskatter 5.1 FörmögenhetsskattEn förmögenhetsskatt ska tas ut på den nuvarande nivån,d.v.s. på förmögenheter som överstiger 800 000 kr.Utformningen av förmögenhetsskatten bör ta hänsyn tillantalet individer i hushållet så att hänsyn tas till make/barnvid beskattningen. Regeringen bör återkomma med förslag idetta avseende. Arbetande kapital i företag ska varaförmögenhetsskattebefriat.5.2 Arvs- och gåvoskattArvs- och gåvoskattereglerna bör bibehållas på de nivåersom fastställdes under fyrklöverregeringen. En översyn bördock ske i syfte att underlätta generationsskiften ifamiljeföretag.5.3 FastighetsskattPå sikt bör delar av fastighetsskatten successivt ''växlas''mot en fastighetsavgift för att täcka kostnader förbrandförsvar, gator och annan service som ärdirekt kopplad till fastigheten. Den del av fastighetsskattensom inte växlas bör omformas till en schablonintäkt iinkomstslaget kapital inom ramen för nuvarande skatteuttag.Fördelen med detta är att ev. förändringar ikapitalbeskattningen då direkt får genomslag på såväl dennaschablonintäkt som på de ränteavdrag som får göras förbland annat fastighetslån. (SOU 1993:57 och1994:57) finns förslag om hur en sådan beskattning skullekunna ordnas.Den höjning av fastighetsskatten från 1,5 till somen riksdagsmajoritet ställt sig bakom avvisas.Vidare avvisas förslagen om höjd skatt på jordbruks- ochskogsfastigheter. Kostnaderna för EU-medlemskapet skainte ensidigt belasta en särskild näring.6. FöretagsbeskattningBolagsskatten bör uppgå till . Skattemässig neutralitetmellan olika företagsformer ska upprätthållas. Det finnsanledning att fortsätta arbetet med att ur skattesynpunktlikställa enskild näringsverksamhet med aktiebolag.Skattesystemet måste utformas så att avkastningen påriskvilligt kapital i företag inte beskattas hårdare än annankapitalavkastning. menar därför attdubbelbeskattningen på avkastning på aktier måsteavvecklas, precis som skett i nästan samtliga övriga . Den lindring av dubbelbeskattningen somgenomfördes under föregående mandatperiod böråterinföras.