mot · GI02Sk312 · 1995-01-25 00:00:00 — Avdragsrätt för bostadsrättsföreningarnas räntor Det ansträngda ekonomiska läget i medför att allamöjligheter till besparingar i statens utgifter måste tas tillvara. Bland de utgiftsposter som måste begränsas finnsutgifterna för statliga bostadssubventioner. Det är dockviktigt att de framtida utgiftsminskningarna inom dettaområde träffar boende i olika upplåtelseformer på ett rättvistsätt.Bostadsrätternas andel av det totala bostadsbeståndetuppgår till närmare en femtedel, eller knappt 700 000lägenheter. har av denyproducerade bostäderna utgjorts av bostadsrätter.Det finns ett antal faktorer som gör attbostadsrättsföreningar och bostadsrättsinnehavare kan ansesbefinna sig i ett mer utsatt läge än egnahemsägare ochhyresgäster på bostadsmarknaden:Tillgänglig statistikvisar att prisutvecklingen -- såväl uppåt som nedåt -- ärkraftigare på bostadsrätter än på villor. Detta medför attkonsekvenserna för den enskilde vid en ''påtvingad''flyttning vid t.ex. arbetslöshet kan bli relativt sett värre förän bostadsrättsinnehavare än för en villaägare.Om enbostadsrättsinnehavare tvingas flytta av ekonomiska -- ellerandra -- skäl, måste de kvarvarande dela på kostnaden förden ev. tomma lägenheten. Avgiften går upp och risken ökarför att ytterligare någon i detta läge får ekonomiska problemoch tvingas flytta. I företrädesvis yngrebostadsrättsföreningar med ansträngd ekonomi, och högaboendekostnader redan i utgångsläget, är risken för denna''dominoeffekt'' betydande. HSB och kan underen tid täcka kostnader för osålda bostadsrätter genom den såkallade garantifonden, men drygt 200 000bostadsrättsinnehavare bor i mindre föreningar utan dettaskydd.En väsentlig skillnad mellan bostadsrättsföreningaroch exempelvis den så kallade allmännyttan är att det i enbostadsrättsförening alltid är ett tämligen begränsat antallägenheter som kostnadsökningar kan slås ut på.Förändringar i räntesubventioner slår därför regelmässigtigenom hårdare för boende i bostadsrätter än förhyresgäster.Såväl i det nya som i de gamlaräntebidragssystemen har olika regler gällt föregnahemsägare resp. bostadsrättsföreningar.Bostadsrättsföreningar har kompenserats för de sämreränteavdragsmöjligheterna med ett högre räntebidrag. Dendag räntebidrag inte längre utgår erhåller dockbostadsrättsföreningen ingen subvention alls på den skuldsom ligger i föreningen, medan egnahemsägaren fortfarandefår avdrag för kapitalkostnader i inkomstslaget kapital.För att på utjämna de skillnader vi ovanbeskrivit bör regeringen skyndsamt utreda möjligheterna attmedge bostadsrättsinnehavare avdrag i inkomstslaget kapitalför sin del av bostadsrättsföreningens räntekostnader. Ensådan förändring skulle eliminera behovet av ett störreräntebidrag för bostadsrätter än för egnahem. Samtidigtskulle räntebidragen kunna göras oberoende av faktiska lånäven för bostadsrätter, vilket skulle göra det mer lönsamtmed större egna insatser i bostadsrätter. I dagens system kanman för att få ut maximala subventioner välja att ta störrelån, då räntebidragen till bostadsrättsföreningar utbetalas iförhållande till faktiska lån.En annan inte obetydlig fördel med ovanståendeförändring vore att mer enhetliga regler förbostadsfinansieringen skulle erhållas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skyndsamt utreda möjligheterna attge bostadsrättsinnehavare rätt att dra av sin andel avföreningens räntor i inkomstslaget kapital.