mot · GI02Kr241 · 1995-01-25 00:00:00 — har frågan om regionala filmfonderoch resurscentra diskuterats på central nivå liksom lokalt påflera platser i . Intresset för lokala investeringar inommediesektorn har manifesterats via landsomfattandeseminarier såväl som lokala filmfonder och filmpooler.Längst har arbetet kommit i via Film i via . I Skånearbetar man med Syd Poolen och även i ochDalarna arbetar man med lokala mediesatsningar, mest iform av resurscentra.Gemensamt för alla dessa satsningar är dels tanken på attberika den svenska filmen med pengar och nya kreatörer,dels att göra satsningar inom filmsektorn utifrånregionalpolitiska utgångspunkter.BakgrundProduktionen av svensk biograffilm har i mycket storutsträckning varit en Stockholmsföreteelse. Huvuddelen avdistributions- och biografbolagen har också sina säten där,liksom alla centrala myndigheter med uppgifter inomfilmområdet.Koncentrationen av Filmproduktionen till huvudstaden harmedfört att vi har fått en svensk film som berättarmässigt,språkligt och geografiskt skildrar en verklighet som ärbegränsad. Detta tror vi har en direkt hämmande effekt påden kvalitetsmässiga utvecklingen av svensk film. Att städeroch regioner utanför sällan blivit exponeradeinom det publikt viktiga filmområdet, har också medfört aldrig fått del av de positiva effekter detta har. Det gällerinte bara den rent PR-mässiga delen, utan här finns också enrent ekonomisk snedfördelning.Filmproduktionen i är ju till stora delarsubventionerad med statliga medel och den 10-procentigaskatten på biobiljetter. På grund av att den mestaproduktionen sker i stimulerar dessa pengarnäringslivet där och huvuddelen hamnar till slut i denna stadskassakista. Detta är uppenbart orättvist.Regionalafilmfonder är ett instrument som skall hjälpa till att förändradetta.Filmfonder -- en presentationBiograffilm är en massmedial företeelse men det ärsjälvfallet också ett konstnärligt uttrycksmedel, något somman här i alltid har erkänt. Som alla andra seriösakonstyttringar är filmen i behov av bidrag, och på grund avden oerhörda dominansen av underhållningsfilm från USAhar produktionen av film i sedan början av 60-taletpå ett eller annat sätt varit beroende av subventioner. Olikaformer av statliga fonder har fördelat dessa stöd.I uppbyggandet av , som pågår, harregionaliseringen fått en stor betydelse. Detta gäller inte barainom näringslivet och det politiska området utan också förkulturen. Med som förebild, har man inomfilmområdet kompletterat de statliga stödorganen medregionala fonder. är en federal stat och saknardärför överstatliga stödsystem, och delstaterna har med hjälpav fonderna sett till att dra produktioner till sin region ochpå så sätt fått in mera pengar i skatteintäkter än man satsat ifonderna.I dag har t.ex. nästan alla franska regioner egna fonder ochi finns det en jylländsk filmfond med säte i finns en regional fond i Bergen. I startademan Film med en filmfond 1. Att profilera en stad, en region som en betydelsefullfilm-, media- och kulturproducent.2. Att dra in pengar till regionen.3. Att berika den svenska filmen.4. Att attrahera kreativa människor att stanna kvar elleråtervända som yrkesverksamma skapare, tekniker,skådespelare och administratörer i den region där de vuxitupp.GrundidéInom en region ska kommuner, länsstyrelser, landsting,näringsliv, organisationer etc. övertygas om att se satsningenpå regionala filmfonder som en betydelsefull idé.Uppbyggnaden av t.ex. är helt ilinje med detta. Den står också väl i samklang med deintentioner för regional filmproduktion som kulturutskottettidigare sagt sig vilja stödja. är också helhjärtatpositivt till att stödja den regionala produktionen.För Filminstitutet blir det en satsning där man viaproduktionsstödet sätter in pengar som lösgör ytterligarekapital regionalt samt stimulerar en kreativ verksamhet pånya orter, i nya konstellationer, i nya projekt. Förfilmproducenterna blir detta en möjlighet att få tillgång bottenfinansiering som kan öka projektens attraktion ellerbli en aktör då det gäller den svåra toppfinansieringen.En filmfond kommer att också vara en institution somaktivt söker upp och stimulerar nya projekt. Den skall ocksåsammanställa uppgifter över tekniska och personellaresurser i regionen samt hjälpa till med att sammanföraproduktioner med de tillgångar som finns inom de kulturellainstitutionerna i området. En filmfond blir även en drivkraftför regional utbildning i samarbete med universitet ochhögskolor.De olika satsningar på uppbyggnad av filmpooler ochfilmfonder som sker runtom i landet tar sig olika uttryck,främst på grundval av lokala särdrag. Det står klart attfilmpooler oftast står för resurscentra vad gäller främstteknik inom video och film. I fallet filmfonder bygger de påförekomsten av resurser, och inriktar sig på att initiera,stimulera och finansiera professionella produktioner inomfilmområdet, dvs. kort-, dokumentär- och långfilm för bio.Filmfonder bör finnas i södra, västra och norra hanterar drygt 3 miljonerför sitt första verksamhetsår. Målet är att uppnå 6--7 miljonerårligen för att kunna vara en kraftfull aktör och kunna satsapå ett antal kortfilmer, dokumentärer och spelfilmer. (Ensvensk långfilm kostar i genomsnitt 13--14 miljoner. )Vår bedömning är att ett centralt = statligt stöd äravgörande för att dessa filmfonder ska kunna permanentasoch utvecklas. Dels handlar det om att öka stödet till enviktig, men av tradition oerhört svagt stödd kultursektor iSverige, dvs. (ca /år av statliga medeltill produktion). Dels handlar det om att bevara de regionalainitiativen med statliga medel för att aktivt stödja och befästaverksamheten. Som ett första steg bör uranslaget för Stöd till svensk filmproduktion m.m. avsättas pott för fördelning proportionerligt mellan fonderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökat stöd till regionala filmfondergenom en omfördelning med 5miljoner kronor i anslaget för Stöd till svenskfilmproduktion.