mot · GI02N293 · 1995-01-25 00:00:00 — De kooperativa företagsformerna är en väsentlig del avsvensk ekonomi. Omsättningen i de konsument- ochproducentkooperativa företagen och ömsesidigaförsäkringsbolagen motsvarade 1992 och 1993 av BNP. Hälften av landets hushåll är medlemmar i enkonsumentkooperativ förening. Många medborgare har sinutkomst från kooperationen och den spelar som bekant enväxande roll för välfärdssamhällets förnyelse.Trots kooperationens starka förankring på marknaden ochbland sina medlemmar har den ofta blivit föremål fördiskriminerande lagstiftningsåtgärder. Dessa åtgärder harsällan varit direkt riktade mot kooperationen utan snarareberott på bristande insikt och förståelse för kooperationensspeciella särart. Den kooperativa idén och företagsformenbygger på ett dubbelt uppdrag genom en kombination avekonomisk verksamhet och sociala mål och verksamheter.Det innebär att den genom ekonomisk verksamhet för sinamedlemmar strävar mot en långsiktig relation i förhållandetill sina medlemmar. Alla kooperativ arbetar enligt deinternationella kooperativa principerna. Mål och principerutgår inte endast från medlemmarnas intressen utansammanfaller också oftast med i samhället allmäntförekommande värderingar, t.ex. rättvis fördelning,demokratiskt inflytande osv. De är personassociationer ochkan av bl.a. dessa skäl inte jämställas med näringsidkare ellerprivata företag vilka som helst.Dessa basala skillnader mellan olika företagsformer ärenligt vår mening dessvärre fortfarande inte fullt ut erkändai vare sig lagstiftning eller opinionsbildning.Utredningen (dir. 1994:149) om de kooperativaföretagsformernas ställning i förhållande till andraföretagsformerDen (rskr. 1993/94:222) biföll riksdagennäringsutskottets hemställan om ett uttalande till regeringendär det klarlades att de kooperativa företagen skall behandlaslikvärdigt med andra företag. Regeringen borde också, enligtriksdagens uttalande, göra en skyndsam utredning av i vilkaavseenden kooperativa eller liknande företagsformermissgynnas i befintliga lagar och förordningar.Regeringen har härefter i beslut den 22 december 1994antagit direktiv för utredningen. Utredaren skall bl.a.undersöka och beskriva vilka väsentliga skillnader ocheventuella missgynnanden som genom bestämmelser i lagoch andra författningar eller på något annat sätt föreliggermellan kooperativa företag och andra företagsformer.Utredningen skall bedrivas skyndsamt och vara avslutadsenast under februari 1996.I en av de motioner som låg bakom riksdagensovannämnda uttalande till regeringen framhölls sex exempelpå lagar och förordningar som, i strid med ,diskriminerar den kooperativa företagsformen direkt ellerindirekt.1. Småföretagarlån kan endast ges till aktiebolag 2. Krediter får endast beviljas genom aktiebolag 3. Regler om offentlig upphandling går längre än EU-reglerna och riskerar lokala, folkliga lösningar 4. Bankgarantin omfattar inte de sparformer som bedrivsinom konsumentkooperationen, t.ex. KF:s sparkassa ochHSB:s och bosparkassor 5. Ny företagsbeskattning med slopad avdragsrätt förinsatsräntor 6. Den nya konkurrenslagenI en annan motion anfördes, att lagstiftningen gynnarkoncerner och missgynnar federationer. Det är t.ex. tillåtetatt genom koncernbildning eliminera konkurrens mellaningående enheter, medan däremot samverkan mellanekonomiska föreningar i en federation i samma skala drabbasav förbud.Såvitt vi har kunnat finna, kvarstår samtliga dessadiskriminerande regler trots ovannämndauttalande.Under innevarande riksdagsår har det från kooperativt hålldessutom anförts att ytterligare diskriminerande reglerinförts:återinförandet av dubbelbeskattningen på aktier ochandelar har inte följts av återinförande avavdragsrätten på insatsräntor trots slopad stämpelskatt föraktiebolagkompensationen för kommuner och landstingför den höjda arbetsgivaravgiften riskerar att medföramerkostnader för bl.a. kooperativa entreprenörer och därmedsnedvriden konkurrens i förhållande till offentligt bedrivenverksamhet.Detta är enligt vår mening otillfredsställande ochmotverkar konkurrens och kooperativa alternativ i flerabranscher. bör därför uppmana regeringen attgenom tilläggsdirektiv till utredningen skyndsamt framläggakonkreta förslag i dessa delar i syfte att undanröja redankända diskrimineringar. Utredningen bör därefterkoncentrera sig på en mer total genomgång av lagar ochförordningar. bör dessutom ge regeringen tillkänna att den, för undvikande av fortsatta ej avseddadiskriminerande åtgärder, bereder relevanta ärenden isamråd med kooperativt kompetent handläggare, t.ex. ifinansdepartementet, samt genom Kooperativa rådet.Som direktiven till ovannämnda utredning riktigt anför,framhålls det ofta från kooperativa organisationer att en stordel av de problem organisationerna möter i sina kontaktermed övriga sektorer i samhället bottnar i bristande kunskaperom villkoren för kooperativt företagande. Utredaren skalldärför ta reda på om det kan finnas ett samband mellankunskaper och attityder kring kooperativt företagande å enasidan och den undervisning som förmedlas främst i ämnetföretagsekonomi i gymnasieskolan och på universitet samthögskolor å andra sidan.Kännedom och kunskap om den kooperativaföretagsformen är utomordentligt väsentlig inte bara förframtida regelsystem, utan också för kooperationens ochdärmed samhällets möjligheter att förbli en väsentlig ochkanske ökande del av såväl näringsliv som välfärdssamhälle.Enligt vår mening bör utredningen därför inte inskränkadenna fråga till att avse den i och för sig viktigaekonomiutbildningen. Utredningen bör också mer generelltgripa sig an den kooperativa idéns och företagsformensbehandling i utbildning och opinionsbildning. Regeringenbör därför i tilläggsdirektiven till utredningen beställa enkartläggning av kooperationens behandling iutbildningsväsendet och massmedier. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär tilläggsdirektiv tillutredningen om de kooperativa företagsformerna i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kompetent beredning avkooperativa ärenden.