mot · GI02Fi44 · 1995-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /96, m.m. (kompletteringsproposition) Skattepolitik för fler jobbMedlemskapet i EU ökar chanser att få en godekonomisk utveckling. Osäkerheten om medverkani det ekonomiska och politiska samarbetet i minskar.Sverige blir mer attraktivt som investeringsland, vilket ökarvåra möjligheter att få ner arbetslösheten. Stabiliteten i denekonomiska politiken ökar liksom tilltron till kampen mothög inflation och hög arbetslöshet. Allt detta är till fördel försvensk ekonomi och därmed medborgare.Medlemskapet är således förenat med betydande fördelarmen också vissa utgifter. Vi delar uppfattningen att statenslånebehov inte får öka som följd av medlemskapet. Däremotär vi kritiska till principen om specialdestinering avfinansiering för medlemsavgiften. Principen strider motvedertagna regler i svenskt budgetarbete.Regeringen har tidigare presenterat vissa principer förmedlemsavgiftens finansiering. De innebär i korthet att desom enligt regeringen drar mest nytta av medlemskapet skallbetala avgiften. liberalerna avvisar en sådanprincip. I vår motion med anledning av denna proposition(prop 40) anförde vi bl a följande:Inte heller delar vi regeringens uppfattning att vissamedborgare, som enligt propositionen drar större fördel avmedlemskapet än andra, skall betala en större del av avgiften.Medlemskapet är till för och till fördel för hela landet. Detvore enligt vår mening både egendomligt och stötande att haen speciell finansiering av just denna utgift. Regeringenstankegångar om höjda arbetsgivaravgifter och andraskattehöjningar kan riskera legitimera det felaktigapåståendet att EU bara är till fördel för näringslivet ochsnarast förstärka en negativ känsla hos dem som röstade neji folkomröstningen. Finansieringen av denna utgiftspost förmedlemsavgiften bör således på samma sätt som andrautgifter avgöras i det allmänna budgetarbetet.Medlemskap i förbättrar förutsättningar att nåhög och uthållig tillväxt, särskilt vad gäller investeringarnasoch sysselsättningens utveckling. Medlemskapet äremellertid inte tillräckligt utan det krävs också entillväxtfrämjande ekonomisk politik som kan möjliggöra enstark expansion av sysselsättningen i näringslivet samt enfortsatt sanering av de offentliga finanserna. Regeringen harenligt uppfattning lagt fram en mängdförslag som i stället försämrar förutsättningarna förtillkomsten av nya jobb. Det gäller t ex skattepolitiken,arbetsrätten och återregleringar på en rad områden.Det strategiska misstag regeringen gjort gäller justförutsättningarna för expansion i näringslivet och nya jobb.Genom omfattande skattehöjningar, återregleringar ochandra öåterställareö har villkoren för företagare ochföretagande försämrats. Därmed riskerar också attfastna i massarbetslöshet.Folkpartiet kan inte acceptera en sådan politik.Vi föreslår därför att den ekonomiska politiken inriktas påatt skapa en helt ny företagskultur med bättre villkor för nyajobb, inte minst genom sänkta skatter. bör ställasig bakom en sådan inriktning av skattepolitiken. Vår strategii övrigt beskrivs närmare i vår ekonomisk-politiska motion.Regeringen har genomfört sin budgetsaneringgenom att i mycket hög grad höja ett stort antal skatter. Vianser detta vara ett felgrepp. De omfattandeskattehöjningarna för företagande, sparande och jobb fårnegativa konsekvenser för den svenska ekonomins förmågaatt utvecklas och växa och därigenom skapa flerarbetstillfällen. Vi avvisar därför ett antal föreslagnaskattehöjningar och föreslår därtill att några redangenomförda skattehöjningar återställs. Dessutom föreslår viomfattande skattelättnader inom tjänstesektorn. Allt dettaökar ekonomins utvecklingskraft. Både utgiftskvoten ochskattekvoten, som enligt regeringens kalkyler stiger till ca 53procent av BNP, dämpas vilket innebär att ekonomin ochstatsbudgeten blir mer robust inför kommandekonjunkturavmattningar.MatmomsenRegeringen föreslår att mervärdesskatten på livsmedelsänks från till . Detta belastar budgetenmed nära . Motivet anges varafördelningspolitiskt och intresset att reducera denuppmätta ökningen av konsumentprisindex.Vi avvisar denna skattesänkning. Mervärdesskatten på mattillhör de minst skadliga skatterna från samhällsekonomiskutgångspunkt. Med dagens stora obalanser i de offentligafinanserna och på arbetsmarknaden anser vi att de skatterfrämst måste sänkas som medverkar till en bättre fungerandeekonomi och bättre villkor för företagande och jobb. Om enändring av matmomsen aktualiseras bör i stället en höjningtill den generella momssatsen övervägas. Det skulle i så fallge utrymme för ytterligare sänkta skatter för företagande ochjobb.Skatteväxling -- lägre arbetsgivaravgifter och högremiljöskatterVi har redan tidigare förespråkat en skatteväxling genomökad skattebelastning på miljöfarlig verksamhet ochminskad skattebelastning på arbetskraft och/ellertjänsteproduktion. I denna motion föreslår vi en vissskärpning av vissa miljöskatter -- koldioxid och tobak -- somen delfinansiering av en omfattande sänkning avarbetsgivaravgifterna för den privata tjänstesektorn.Vi skulle föredra att sänka mervärdeskatten på tjänstermen detta är inte möjligt av hänsyn till EU-bestämmelser. Vi anser det emellertid nödvändigt ochangeläget att driver på för att göra en sådandifferentiering av mervärdesskatten möjlig inom ramen förEU-samarbetet.Sverige har emellertid inte råd att vänta med hänsyn tilldet allvarliga läget på arbetsmarknaden. Därför föreslår viatt arbetsgivaravgifterna sänks för den privata tjänstesektorn.Det första steget bör omfatta och därefterbör ett lika stort steg tas 1997 med ytterligare drygt 6miljarder kr. Eftersom den privata tjänstesektorn svarar förca av arbetstillfällena i skulle dettainnebära att arbetsgivaravgifterna sänks med ca 3,5procentenheter vid respektive tillfälle, eller sammantagetmed ca 7 procentenheter.Som en delfinansiering av denna stora skattesänkningföreslår vi att skatten på koldioxid höjs med ca 1 miljard krutöver regeringens förslag. I steg två bör koldioxidskattenhöjas med ytterligare . Av hänsyn tillföretagandets internationella rörlighet bedömer vi att störreskattebelastning inte är möjlig. Det äremellertid angeläget att verkar för ökadmiljörelatering i skattesystemet i olika internationella fora,inte minst inom EU. Detta bör ges regeringen till känna.Vi föreslår också att tobaksskatten höjs med ca percigarett. Därigenom ökar statens inkomster med ca 800miljoner kr.Sparande och riskkapitalRegeringen aviserar nu att det förslag om riskkapitalavdragsom nämndes redan i finansplanen skall komma. Regeringen säger emellertid att avdragetskall vara tillfälligt, vilket vi finner omotiverat. Avdraget börsåledes vara permanent.Regeringen föreslår också att avdraget för tillpensionsförsäkring skall halveras. Förslaget aviserades i enskrivelse och skall gälla från detta datum trots att någotbeslut inte finns i . Vi avvisar detta förslag. Vifinner det mycket oroande att regeringen och pådetta sätt anammar förslag . Förslagettorde främst leda till att sparande försvinner ur landet.Den hast i vilken förslaget fördes fram illustrerarregeringens oförmåga att förstå vikten av stabila spelreglerför sparande. Vi befarar att en effekt blir ökad osäkerhet omframtida villkor för sparande. Många människor har blivitoroade över de snabba i sparandets villkor. Även desom inte pensionssparar kräver respekt för fasta regler ochlångsiktiga civilrättsliga avtal. Förslaget har intelagrådsgranskats. De enda som tjänar på förslaget ärspekulanter som frodas ju större osäkerheten är. Förslaget ärdirekt kontraproduktivt från önskemålet att öka förtroendetför en långsiktigt klok inriktning av den ekonomiskapolitiken i Sverige.Regeringen ser uppenbarligen privat sparande somoönskat och negativt. Vi konstaterar att de ekonomiskaprognoserna bygger på en betydande minskning avhushållens finansiella sparande. Därtill kommer attregeringen -- i den mån den är inriktad på att försöka ökatillväxten i ekonomin -- enbart bygger detta på att hushållenminskar sitt sparande ännu mer. I de s k flerårskalkylernainnebär således ''högalternativet'' att hushållens sparkvotsjunker från till 2,3 vid sekelskiftet.Vi finner detta både osannolikt och oönskat. Privat sparandeär i hög grad nödvändigt och positivt för näringslivetsexpansion. Regeringens negativa inställning skaparemellertid osäkerhet hos många hushåll -- kanske ärytterligare skatteskärpning på sparandet att vänta? Mångaminns med oro den s k engångsskatten på pensionssparande.Vi anser förslaget om försämrade villkor förpensionssparande minst sagt märkligt även av skäl somhänger ihop med den stora pensionsreformen.Denna reform innebär bl a att den s k livsinkomstprincipeninförs som den väsentligaste grunden för intjänande avpensionsrätt. Pensionsrätten kommer, med vissa undantag,att utgöra en andel av den genomsnittliga årsinkomsten.För personer som haft en löneutveckling i takt med dengenomsnittliga innebär detta att deras pension kommer attutgöra samma andel av slutlönen som av derasgenomsnittliga årsinkomst. För personer med en brantarelöneutveckling leder däremot de nya intjänandereglerna tillatt pensionen uttryckt som andel av lönen åren närmast förepensionsåldern kan bli relativt låg.Givet att många människor önskar en pension i vissrelation till lönen åren närmast före pensioneringen kommerbehovet av frivilligt pensionssparande att öka. Det var någotsom stod klart för de partier som arbetade medpensionsreformen. Det är därför gravt vilseledande närregeringen nu hävdar att förändringarna i de allmännapensionssystemen och i tjänstepensionerna skulle ha lett tillett minskat behov av frivilliga pensionsförsäkringar.Sanningen är att behovet har ökat med den beslutadepensionsreformen. Det är därför mycket märkligt att två avde fem partier som står bakom pensionsreformen nu ärberedda att försämra möjligheterna att teckna frivilligaförsäkringar.Det är enligt vår mening nödvändigt för expansionen inomnäringslivet att avskaffa den dubbla beskattning somregeringen återinfört för riskkapital. Flertalet jämförbaraländer har gjort detta av skäl som vi finner högst relevanta.Det handlar om att underlätta försörjningen med riskkapital,framför allt för de små och medelstora företagen somknappast har tillgång till den internationella marknaden förriskkapital.InkomstskattenDen höjning av marginalskatten med 5 extraprocentenheter som genomförts måste återställas. Vi hållerfast vid grundbulten i skattereformen om ''hälften kvar'', dvsen högsta marginalskatt på . Det måste löna sigatt arbeta.Vi finner det djupt oroande att regeringen och centerpartietgenom sitt ställningstagande för höjd marginalskatt åter gernäring åt den felaktiga tron att fördelningspolitik kan förasgenom höjning av inkomstskatten. Detta är ett stort bakslagför dem inom socialdemokratin som medverkade till denstora skattereformen 1990/91.I samband med att avvisade förslag ibudgetpropositionen om bl a höjd skatt för pensionärerssparande tog skatteutskottet initiativ till att i stället sänkagrundavdraget i inkomstbeskattningen för alla. Vi avvisadedetta förslag och hänvisade till att detta skulle finansieras ivår motion med anledning av kompletteringspropositionen.Vi redovisar därför nu en budgetbelastning på 800 miljonerkr och föreslår således att grundavdraget återgår till 0,25basbelopp.MomsuppbördenRegeringen föreslår också en förändring i uppbörden avmervärdesskatt som innebär att företagen skall betala inmoms snabbare än . Förslaget väntas ge engångsintäktertill staten på ca och årliga räntevinster på ca450 miljoner kr.Representanter för näringslivet och många enskildaföretagare har med rätta reagerat mycket starkt emot dettaförslag. Många av dem skulle bli tvungna att betala in momstill staten innan de ens fått betalt av sina kunder, än mindrehunnit med bokföring och redovisning. Förslaget är ocksåsynnerligen skadligt för företagens vilja att expandera ochinvestera eftersom det innebär en så kraftiglikviditetsindragning. Det är närmast att likna vid indragningav vad som måste förmodas regeringen anser varaöövervinsterö och illustrerar än en gång att regeringenstruntar i näringslivets behov av stabila spelregler och enuthålligt god lönsamhetsnivå. Vi avvisar förslaget.Övriga skatteförslagI propositionen aviseras att kvittningsrätten förnyföretagande återinförs. Vi välkomnar detta. Det ärangeläget att förslaget kan få den utformning som riksdagenpå förslag av den borgerliga regeringen tidigare beslutat omoch inte kringgärdas av regler och administrativabestämmelser som krånglar till tillämpningen.Vi bedömer att kvittningsrätten och riskkapitalavdraget tari anspråk ca av den av regeringen i budgetenavsatta ''företagsskattereserven'' på och haralltså i vårt budgetalternativ tillgodoräknat oss återstående 1miljard kr.Regeringen föreslår också att en fastighetsskatt införs förindustrifastigheter. Detta är ett förslag som haraktualiserat . harsocialdemokraterna lyckats hålla emot med argumenten attsärskilt mindre och medelstora industriföretag skulledrabbas negativt. En dylik skatt är närmast att betraktas somen skatt på arbetande kapital. Vi beklagar att regeringen nuhar fallit till föga och avvisar för vår del förslaget.Regeringen har tidigare aviserat att den avser återinförasociala avgifter på andel-i-vinst. Vi avvisar detta förslag.Vi föreslår också några ytterligare mindre förbättringar förföretagare och företagande. Beskattningen av fåmansföretagbör reformeras. Man bör därvid utgå från att det som inte kanbetecknas som arbetsinkomst skall skattemässigt behandlassom kapitalinkomst. Det är förvisso nödvändigt med vissaspärregler, men fåmansföretagens beskattning är alltförhård från utgångspunkten att alla krafter måste inriktas på attfrämja expansion och fler arbetstillfällen.Dessutom anser vi att nystartade företag bör undantas frånkravet att betala bolagsskatt så länge de inte ger någonutdelning till ägarna. Vi finner det rimligt att så länge ägarnagör uppoffringen att avstå från sin avkastning på kapitaletbör staten kunna göra detsamma. Därigenom ökarmöjligheten att nya företag överlever och konsoliderasgenom en god soliditet. Vi har avsatt ca fördessa båda skattelättnader. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de allmänna riktlinjer förskattepolitiken som anförts i motionen,2. att avslår förslaget att sänka mervärdesskattenpå livsmedel m.m.,3. att hos regeringen begär förslag om sänktaarbetsgivaravgifter för tjänstesektorn i två steg enligt vadsom anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag om ökadkoldioxidbeskattning enligt vad som anförts i motionen,15. att hos regeringen begär förslag om höjdtobaksskatt enligt vad som anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen förordats om ett permanentriskkapitalavdrag,7. att hos regeringen begär förslag om slopaddubbelbeskattning på riskkapital enligt vad som anförts imotionen,8. att beslutar om sänkt marginalskatt så atthögsta skattesats för statlig inkomstskatt åter blir ,9. att beslutar höja grundavdraget iinkomstbeskattningen till 0,25 basbelopp,10. att avslår förslaget om ändrad uppbörd avmervärdesskatt,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformningen av den aviseradekvittningsrätten,12. att avslår förslaget att införa fastighetsskattpå industrifastigheter,113. att hos regeringen begär förslag omreformering av skatten för fåmansbolag enligt vad somanförts i motionen,14. att hos regeringen begär förslag om undantagfrån bolagsskatt enligt vad som anförts i motionen.