mot · GI02K224 · 1995-01-25 00:00:00 — EU:s existens stårdärmed inte i konflikt med vare sig eller andraeuropeiska länder eftersom hela förenas i ettgemensamt intresse för fred och stabilitet.Att aktivt delta i den europeiska unionen i dess helhetskänker nationell säkerhet men även nya möjligheteratt verka för global säkerhet. EU:s utrikespolitiska samarbetehar länge fungerat utan fasta institutioner men kan ändåuppvisa goda resultat. EU-länderna har bland annat gjortstora insatser för ESK:s utveckling och tillkomst, de harockså verkat för avspänning och dialog mellan ochSovjet under . Genom sammanhållning ochenighet runt demokratiska ideal har de utgjort en förebild ochalternativ för den del av som befann sig under detkommunistiska oket. EU bidrog även medett aktivt stöd när växlade spår från diktatur motdemokrati. Dessutom har EU kunnat verka för en europeiskekonomisk säkerhetspolitik och på så sätt räddat kvar viktigkompetens inom spjutspetsområden i Europa.Med 1991 utvecklades EU:sutrikespolitiska samarbete, EPS, mot en gemensam utrikes-och säkerhetspolitik (GUSP). GUSP utgör innehållet i en avEU:s tre pelare. Inom detta område är samarbetet heltmellanstatligt och bygger på enhällighet om intemedlemsländerna beslutar om att en fråga skall avgöras medkvalificerad majoritet. EPS var länge begränsat tillekonomiska och politiska aspekter av säkerheten och syftadefrämst till gemensamma uttalanden. I GUSP ligger ettutvidgat samarbete inom alla säkerhetsfrågor med målet attäven kunna vidta gemensamma åtgärder.Maastrichtfördraget ger medlemsländerna möjlighet att,om de så önskar, upprätta ett försvarspolitiskt samarbete.Beslut att gå vidare i denna riktning fattas tidigast 1996.Särskild hänsyn skall då tas till ländernas utrikespolitiskatradition. Som medlem bestämmer vi själva om vi vill deltai den försvarspolitiska dimensionen av ett brettsäkerhetspolitiskt samarbete. I förhandlingarna med EUförklarade däremot att man inte kommer att hindrautvecklingen av ett sådant samarbete. ärdock angelägna om att ett försvarspolitskt samarbete inomEU inspireras av samma frihetliga, demokratiska ochfredliga principer som vägleder den övriga verksamheteninom om utrikes- ochsäkerhetspolitiken konstaterar att den säkerhetspolitiskadagordningen är bred och komplicerad samt att de militärafrågorna upptar endast en mindre del medan en störredel upptas av de andra aspekterna på den internationellasäkerheten. delar uppfattningen att precissom medlemskapet i NATO-anknutna Partnership For Peace(PFP) och i den Europeiska (ESK) germedlemskap i väsentliga säkerhetspolitiska fördelarsamtidigt som inte tvingas att ge upp sin militäraalliansfrihet. För att fullt ut delta i den europeiskasäkerhetspolitiska diskussionen har , medkristdemokraternas stöd, dessutom beslutat att ansluta sig tillVEU som observatör. Inte heller denna åtgärd ifrågasätter pånågot sätt alliansfrihet.Central- och ÖsteuropaEU-tanken bygger på att låta människor komma närmrevarandra för att skapa förståelse och främja vänskap. Ettgränslöst där de ekonomiska banden knyter ländernasamman är nu en beprövad metod för att bevara freden. EUstår inför en stor utmaning, nämligen att låta länderna iCentral- och , de baltiska staterna, ochUkraina få uppleva att skiljelinjen mellan östra ochvästra suddas ut. ser det därförsom sin självklara uppgift att inom EU verka för attpionjärernas idé omfattande hela nu ska realiseras.Samtidigt måste avvikelser från fred, demokrati ochmänskliga rättigheter noggrant övervakas och påtalas.Utvecklingen inom det forna oroar och ställerstora krav på ansvarsfullt agerande från EU:s sida.Många av de central- och östeuropeiska länderna söker viademokratin möta framtiden, och vikten av att de lyckas kansvårligen övervärderas. Medlemskap i den EuropeiskaUnionen är för dem ett av de viktigaste målen. Villkoren föratt få bli medlem i EU är desamma för alla europeiska länder.Det gäller att inom ramen för en parlamentarisk, pluralistiskdemokrati praktisera de värderingar som gäller inom EU, attetablera en marknadsekonomi som tar hänsyn till miljö ochsociala förhållanden samt att delta i EU:s gemensammaprojekt. Men alla parter är ense om att detta kommer att tatid. En alltför snabb utvidgning riskerar att skapa en obalansi det europeiska samarbetet, problematiken åskådliggörstämligen väl med de förhandlingar som ägt rum medexempelvis . Den ekonomiska aspekten skall hellerinte undervärderas.De avtal (bland annat så kallade Europaavtal) somexisterar mellan olika länder i Öst- och ochRyssland, det senaste med , är viktiga steg på vägenför att dessa länder skall känna sig välkomna i det europeiskahuset. Men dessa avtal måste byggas på och med tidenutvidgas till mer medlemskapsliknande avtal där EU-länderna tar ett än större ansvar för dessa länders närmareanknytning till EU. Avtalen som främst berörindustrivaror bör även omfatta jordbruksvaror.En väg att gå kan vara att bereda väg för en annan nivå avsamarbete som går längre än de nuvarande Europaavtalen.Fördelen med ett tätare samarbete är att ett värdefullt stegkan tas av de nya demokratierna för att ytterligare cementerademokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna.Tredje världenKristdemokraterna vill att det svenska biståndet skallfrämja mänskliga rättigheter, resurstillväxt, ekonomisk ochsocial utjämning, ekonomisk och politisk självständighet,demokratisk samhällsutveckling samt framsynt hushållningmed naturresurser och omsorg om miljön. Viktiga kriterierför att svenskt bistånd ska ges blir därmed attmottagarländerna uppvisar en demokratisk utveckling,respekt för mänskliga rättigheter, utveckling avmarknadsekonomi och effektivitet i biståndshanteringen.Det finns också anledning att granska militärutgifternasstorlek i förhållande till satsningar på utbildning, sjukvårdoch andra områden med relation till mänskliga rättigheteroch demokratifrågor. Ett avgörande inslag i biståndsarbetetär att biståndsländerna förmås att ta ökad hänsyn tillkvinnornas situation och roll.EU:s biståndspolitik följer i flera avseenden samma linjersom den svenska. Det finns således stora möjligheter att frånsvensk sida påverka EU:s biståndspolitik så att det ges enligtmed ovannämnda kriterier. Enligt fördragen skall EU:sbistånd utgöra ett komplement till medlemsländernas övrigabilaterala och multilaterala bistånd. Som EU-medlem fårSverige därmed fortsätta att utforma sin egen biståndspolitik,endast en mindre del av svenskt bistånd skall kanaliseras viaEU:s gemensamma projekt.Redan idag är EU världens största enskilda biståndsgivare.EU ger bistånd och stöd till 69 afrikanska, karibiska ochstillahavsländer som är anslutna till den så kallade , samt ett antal länder i ochLatinamerika, flertalet av de länder i sominte är medlemmar i samt länderna i Central- ochÖsteuropa. EU:s kontaktyta är med andra ord mycket storvilket kan vara till gagn för vårt eget bistånd.För att åstadkomma minskade klyftor mellan rika ochfattiga länder räcker det inte med en ambitiös biståndspolitik.Under april 1994 undertecknades ett av de mestbetydelsefulla avtalen för internationell frihandel, . Det innebär radikalt lägre tullar och andrahandelshinder inom en rad gamla och nya områden. Iframtiden kommer således handeln med varor och tjänstermellan de flesta länderna att bli ännu friare. Vårtmedlemskap i innebär visserligen att den genomsnittligatullnivån i höjs med en procentenhet från ca 4,till5,. Men på relativt kort sikt kommer EU:s genomsnittligatullnivå att sänkas på grund av . Det ärangeläget att understryka att de europeiskakristdemokraterna i synnerhet men även EU i allmänhet intehar ett snävt EU-perspektiv. EU lägger mycket stor vikt vidatt utveckla relationerna till ,och . Med den tredjevärlden har EU, och de enskilda medlemsländerna,privilegierade relationer via de så kallade Loméavtalen.Som EU-medlem måste dock använda sig av sittkunnande för att förbättra EU:s biståndsverksamhet. Detgäller bland annat att förmå EU:s medlemsländer att geutvecklingsländerna en definitiv och snar skuldsanering. Enannan angelägen uppgift är att tillsammans med andraskandinaviska länder och förmå övrigaeuropeiska länder att öka deras biståndsandel av BNP frånnuvarande 0,(1990) till den av FN rekommenderadenivån på 0,70%.Frihandelsfrågor är lika viktiga för som för i-länder. måste således inom EU verka för att EU:sgemensamma jordbrukspolitik utformas på så sätt att deninte hämmar export av livsmedel ochjordbruksvaror.MigrationsfrågorUnder 1992 sökte 690 000 människor asyl i EU- och Efta-länder. 438 000 kom till , 29 000 till ,23 000 till och 83 000 till . Eftersom ingeteuropeiskt land tar emotarbetsinvandring består migrationsvågorna främst avasylsökande. har under långa perioder varittillflyktsort för asylsökande och föremål för en omfattandeinvandring. harmigrationsströmmarna ökat i omfattning. För att möta dennasituation har EU:s medlemsländer insett behovet avsamarbete och samordning i migrationsfrågor.För närvarande existerar inte någon verkligt gemensaminvandringspolitik inom EU. Däremot har olika initiativtagits vid tidigare tillfällen av EU:s medlemsländer.Schengenavtalet tillkom och skulle leda tillavskaffandet av gränskontrollerna mellan dessmedlemsländer och upprättandet av en gemensam yttregräns. Målet var fri rörlighet i . Schengen har inteförverkligats fullt ut eftersom flera länder fortfarande villförbehålla sig rätten att kontrollera EU-medborgare för attstävja terrorism och illegal invandring.1986 bildade EU:s invandrarministrar en gemensamarbetsgrupp som 1990 utarbetade . Depekar på att EU:s gränslösa inre marknad med fri rörlighetför personer bland annat innebär att EU blir ett endaasylområde. Konventionen säger att eftersom asyl i ett landger tillträde till de andra länderna måste även det omvändagälla, avslag i ett land leder till förbud att resa in i övriga EU-länder. Konventionen har bara ratificerats av 8 länder.I läggs ett antal förslag fram i denna del:en enhetlig tolkning av asylbegreppet, harmonisering avutvisningsförfarandet och flyktingmottagning samtsamordnat ekonomiskt och tekniskt bistånd för att motverkaekonomiska flyktingströmmar. Olika arbetsgrupper arbetaridag med att konkretisera samarbetets innehåll. Eftersomfrågan är känslig och beslut tas med enhällighet har dockresultatet än så länge varit begränsat.Ett konkret exempel på samarbete inom detta område ärbeslutet om att införa en gemensam visumpolitik senast den1/1 1996. EU skall då ha enats om vilka länder som skall varaföremål för visumtvång för inresa i EU. Kommissionentrycker på för att utveckla samarbetet i migrationsfrågor.Bland annat vill man förbättra villkoren för de 10 miljonermänniskor som har uppehållstillstånd i EU men som inte harmedborgarskap.Situationen när det gäller migrationsfrågor krävergemensamma lösningar. är angelägna omatt ett effektivt och pragmatiskt samarbete etableras så att engemensam asyldefinition arbetas fram och en gemensampolicy avseende lika behandling och integrering avflyktingar och invandrare läggs fram. EU måste vägledas avett generöst förhållningssätt till flyktingar och arbeta framen modell som fördelar flyktingströmmarna jämnt över helaEU.6. Folkhälsa och kamp mot narkotikaHälsaTraditionellt har EU-länderna endast behandlathälsofrågor som kräver lösningar av internationell karaktärsom narkotika, AIDS, cancer, miljö med mera. Som exempelkan nämnas projektet som harmålsättningen att minska cancerfallen med dödlig utgångmed . Bland annat skall detåstadkommas via minskad alkohol- och tobakskonsumtion.De hälsoregler som EU har utarbetat är av minimikaraktär,det vill säga de utgör en lägsta nivå som inte fårunderskridas. Strängare nationella regler är dock tillåtnavilket också är fallet i de flesta av EU:s länder. Det är viktigtatt notera att hot mot hälsa, miljö och säkerhet berättigar tillundantag från den inre marknadens fria rörlighet.När EU:s medlemsländer undertecknade unionsfördraget1991 innebar det att de också enades om att skapa engemensam hälsopolitik som komplement till den som EU-länderna enskilt för på nationell nivå. Det övergripandemålet är att upprätta ett hälsoskydd på hög nivå i samtligamedlemsländer. Arbetet skall inriktas på att förebyggaallvarliga hot mot folkhälsan och en fortsatt kamp motdroger.AlkoholSverige har valt att föra en restriktivalkoholpolitik för att hålla nere alkoholkonsumtionen.Kristdemokraterna stödjer denna linje och har därför iförhandlingarna med EU verkat för att skall kunnabibehålla den nuvarande inriktningen på den svenskaalkoholpolitiken. EU har också visat förståelse för Sverigeslinje.Förhandlingsresultatet innebär att Systembolagetsmonopol för detaljhandelsförsäljning skall bestå, medanVin- och Spritcentralens monopol på import, exporttillverkning samt grossistförsäljning skall avskaffas. som skall kontrollera att efterlevshar efter granskning fastställt att Systembolagets verksamhetär förenlig med . Beträffande de så kalladeresandebestämmelserna har uppnått en sådanlösning att kommer att kunna upprätthålla dennuvarande prisnivån på alkoholhaltiga drycker. Vidmedlemskap kommer resande till att få föra in högst1 liter starksprit (eller starkvin), vin samt 15liter öl. Dessa kvantiteter gäller för redan beskattade varorsom köpts i andra medlemsländer. För ''tax free''-varor blirenda skillnaden mot nuläget att ransonen vin kan ökas med2 liter. ''Tax free''-varor skall räknas in i totalsumman somgäller för ovannämnda resandebestämmelser. På siktkommer ''tax free''-försäljningen dock att försvinna i EU.Begränsningen skall ses över per den 31 december 1996på motsvarande sätt som för som har ett likadantundantag. Detta undantag förlängs automatiskt om inteministerrådet enhälligt beslutar att den skall upphöra.Sverige behåller därmed ett avgörande inflytande på dennafråga genom att blott rösta emot en förändring och därmedförhindra en förändring. Svenska politiker kan därför även iframtiden värna en restriktiv alkoholpolitik.Kristdemokraterna anser att , som EU-medlem börställa alkoholpolitisk kompetens till EU:s förfogande medsyftet att främja EU:s satsningar på folkhälsa.Polisiärt samarbeteSamarbetet om rättsliga och inre angelägenheter somsedan utgör EU:s tredje pelare liknar tillsin struktur det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet.Genom att detta samarbete är skilt från EG-pelaren ochenhällighet krävs vid beslutsfattande behållermedlemsländerna ett stort inflytande över utvecklingen.Detta är nödvändigt eftersom frågorna som hanteras inomden tredje pelaren är känsliga och starkt förknippade medländernas kultur, tradition och rättsordning. Denarbetsordning som är etablerad kan inom befintligaramar emellertid effektiviseras och göras bättre.Kristdemokraterna anser att aktivt bör delta iutvecklingen av den inre säkerheten med tyngdpunkt på destora gränsöverskridande kriminella problemen -- ekobrott,narkotika och terrorism. Den organiserade kriminalitetenbryr sig inte om gränser och ännu mindre om är medeller inte i EU, därtill är vinsterna för stora. Det enda somkan hindra grov kriminalitet är gemensam kartläggning ocheffektiva samordnade operationer.Gränserna och narkotikaFramtiden kräver att vi rustar oss bättre för att bekämpainternationell kriminalitet och narkotikahandel.Brottsligheten tenderar att bli allt mer organiserad ochvittförgrenad. Denna trend slipper vi inte undan, tvärtom,är den redan en del av vår vardag. Det är en slutsats sombland annat drar. Det som upplevs som ettproblem i sammanhanget är att EU:s inre marknad ärgränslös och att den inte tillåter systematisk gränskontroll.Kontroll får formellt bara förekomma om särskildamisstankar föreligger. EU-medlemskapet ställer krav på ossatt förändra det sätt på vilket kontroll vid gränserna kan ske.Syftet med den inre marknaden är dock att skapa frihet förmänniskan och ökad handel, inte att underlätta införsel avnarkotika eller uppmuntra till kriminalitet.Kristdemokraterna är angelägna om att verkar för attEU:s gemensamma polisiära samarbete fördjupas ocheffektiviseras.Vid gränskontroller beslagtas av dentotala narkotikamängden som är på väg in i landet. Dettavisar mer än tydligt hur viktigt det är att finna en nyuppsättning av effektiva åtgärder. Länderna inom EU arbetarmer och mer efter en modell som innefattar: tullmyndighetersom arbetar mera på djupet och mindre vid gränserna (t.ex.plötsliga tullkontroller utan förvarning i ett specielltområde), större samverkan mellan tull och polis, ökadebefogenheter till polis och tull, utvecklad och datoriseradpolisiär underrättelsetjänst, gränsöverskridande polisiärtsamarbete samt bättre yttre gränskontroll.Samtidigt som anser att detta ärframtidens modell betonar att om polis ochtull koncentrerar sig på att begränsa utbudet av narkotika såfår man inte glömma efterfrågesidan. Attnarkotikamissbruket har varit relativt begränsat i Sverigeberor främst på attitydpåverkan och rådande värderingar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU utvecklas till en federationbaserad på subsidiaritetsprincipen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utarbeta en egen enhetliggrundlag för EU med klar kompetensfördelning där bl.a.respekten för de små ländernas situation uppmärksammas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verka för ökad öppenhet inomEU och i hanteringen av EU-ärenden i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verka för attEuropaparlamentet får ökad makt och ökat inflytande,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medlemsländerna bör behållakontrollen på det inrikespolitiska och utrikespolitiskasamarbetet med hjälp av bl.a. enhälligt beslutsfattande,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de svenska EU-valen företaspå grundval av strikt proportionalitet och utan spärr,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att aktivt deltari EU:s ekonomiska och monetära samarbete,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samarbetet inom EMU skallleda till både låg inflation och aktiv bekämpning avarbetslösheten,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall samverka inomEU för att skapa gynnsamma förutsättningar för flertjänstejobb, bl.a. genom en samordnad skatteväxling,210. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att EU:smedlemsländer vidareutvecklar en gemensam industripolitiksom komplement till den nationella politiken, speciellt stödettill den kostsamma högteknologiska forskningen,311. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU:s gemensammamiljöpolitik skall ha som mål att utveckla ländermot kretsloppssamhället där kretsloppen kan slutas ochavfallet reduceras,412. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU bör verka förutsläppsnivåer baserade på vad naturen tål, de s.k. kritiskabelastningsgränserna,413. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU skall bli ledande i att värnau-ländernas rätt till en ren miljö,514. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsammans medövriga EU skall verka för att utvecklar ett enhetligtmiljöreglemente,315. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU skall precisera ochutveckla den s.k. miljöskyddsgarantin,416. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte tänker accepteranågra principiella försämringar när Sverigesförhandlingsresultat beträffande miljö omförhandlas1996,417. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som medlem i EU skallverka för bättre djurskydd och förbud mot användning avantibiotika i tillväxtbefrämjande syfte,418. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom EU skall verkaför att djurhälsovårdsarbetet intensifieras genom utbyggtsmittskyddsarbete och bekämpningsprogram motdjursjukdomar,419. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för ettförenklat regelkomplex inom EU:s jordbrukssektor,420. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall vara pådrivandei arbetet för att miljöanpassa det konventionella jordbruketsamt främja det ekologiska jordbruket i EU,421. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att höja EU:s sociala ambitioneroch därmed skapa en djupare ''social dimension'',622. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att familje- ochmedborgaraspekter får en framträdande plats i EU,623. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom EU skall verkaför ökad jämställdhet,624. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom EU skall verkaför ett stärkt konsumentskydd,725. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att livsmedel framställda medhjälp av genteknik och bestrålade livsmedel blirföremål för obligatorisk märkning och totalförbud iEU,726. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU:s utrikes- ochsäkerhetspolitik främst skall inriktas mot att överbryggapolitiska, ekonomiska och miljömässiga problem öster omunionen,527. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU:s försvarspolitik skall följade frihetliga, demokratiska och fredliga principer somvägleder den övriga verksamheten inom EU,528. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivt skall delta i ochutveckla EU:s säkerhetspolitik,529. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsammans medlikasinnade skall fortsätta att verka för frihandel och flerahandelsprogram med ,330. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU skall leva upp till sinambition att hålla dörren öppen för medlemskap för ländernai Öst- och ,531. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU:s bistånd ges på grundvalav kriterier som mänskliga rättigheter, demokrati,marknadsekonomi och effektivitet ibiståndshanteringen,532. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU beviljarutvecklingsländerna en definitiv och snar skuldsaneringutöver den som redan har skett,533. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsammans med andraskandinaviska länder och bör förmå övrigaeuropeiska länder att öka sin biståndsandel av BNP frånnuvarande (1990) till den av FN rekommenderadenivån på ,534. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU:s gemensammajordbrukspolitik inte får hämma export avlivsmedel och jordbruksvaror,535. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU skall verka för ett generöstförhållningssätt till flyktingpolitik,836. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU bör utarbeta en klar ochtydlig asyldefinition,837. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall vara drivande såatt EU-länderna gemensamt kan utarbeta konkreta planer,syftande till effektiv integration och lika behandling avinvandrare och flyktingar,838. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att EU skall utarbeta en rättvismodell som proportionellt fördelar flyktingströmmarna överhela EU,839. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att även som EU-medlemskall fortsätta att bedriva en nationell, restriktivalkoholpolitik för att hålla nere alkoholkonsumtionen,940. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör komma välförberett till och försvara de svenskaundantagsbestämmelserna,941.