mot · GI02Sk656 · 1995-01-25 00:00:00 — 1992 antogs nya regler för energibeskattning som bl.a.innebär att industriell verksamhet inte belastas med någonallmän energiskatt som belastningen avkoldioxidskatten sänkts till en fjärdedel av annars gällandeskatt. SNI-koden används som allmän vägledning när detgäller att avgöra vad som skall räknas till begreppetindustriell verksamhet.Utgångspunkten är att det är den faktiska verksamhetensom bedrivs i ett företag som avgör företagets inplacering iSNI-koder vilket i sin tur avgör hur företaget skall behandlasur energiskattesynpunkt.När gällande SNI-standard infördes konstaterades att detförelåg svårigheter att fastställa gränsen mellan industriellverksamhet och annan näringsverksamhet.Ett exempel på detta är inplaceringen i SNI-koden avsvensk tvättindustri, som i detta avseende räknas tillservicenäringarna och därmed betalar energiskatt. När detgäller tvätteriernas verksamhet finns det många skäl somtalar för att denna verksamhet är industriell:Delar avtvätteriernas produktion hänförs till industriellverksamhet, nämligen ''Blekning, färgning och annantextilberedning'' som återfinns under SNI 17.3.Tvättindustrins produktion kan direkt jämställas medprocessindustrins.Tvättverksamheten bedrivs iindustrifastigheter.Tvätteriernas personal är ansluten tillindustrifacket.Tvättindustrin konkurrerar med tillverkaresom producerar engångsmaterial som används för att ersättatextilier. Denna typ av produktion betraktas som industrielloch är befriad från energiskatt.Tvättindustrin är mycket energikrävande. I tvätteriernaproduceras ren tvätt, varav en stor del utgörs av renaarbetskläder och textiltjänster till anställda inom svenskindustri. Dessutom produceras tvätt och textiltjänster tillförsvar och vård samt till servicenäringar som hotell ochrestauranger. S.k. hushållstvätt, d.v.s. tvätt till enskildakonsumenter förekommer över huvud taget inte vid deindustriella tvätterierna.I betänkande SOU 1991:90 om konkurrensneutralenergibeskattning framhölls att tidigare energibeskattningkunde förväntas leda till gradvis utflyttning från avsåväl delar av den tunga industrin som kostnadskänsligaföretag inom andra branscher. Man pekade också på att enökande internationalisering underlättar omlokalisering avproduktion mellan länder. Det framhölls att svenskexportindustri konkurrerar på marknader med högpriskänslighet och man betonade att det är viktigt att intesvenska producenter missgynnas i jämförelse med sinautländska konkurrenter.Svensk tvättindustri, som huvudsakligen sysselsätterkvinnlig arbetskraft, missgynnas på just dettasätt. Företagen är mycket priskänsliga och den konkurrenssom nu etableras från bl.a. , och de baltiskastaterna håller på att bli ett allvarligt hot. En naturligutveckling av inträde i EU är också attkonkurrensen över gränserna ökar. En konkurrensneutralenergibeskattning skulle på ett märkbart sätt förbättra desvenska tvättföretagens situation.Så vitt vi känner till är det i endast ochSverige som beskattar energin. I får dock allaföretag lyfta av denna skatt. Ur miljösynpunkt ligger svenskatvätterier långt före de i och så enbart av detskälet borde vi se till att vi tar hand om tvätten inom vårt egetland.Detta exempel visar att inplaceringen av företag i SNI-koden måste vara övervägda och konsekventa för att skapakonkurrensneutrala förutsättningar nationellt ochinternationellt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att den ser övertillämpningen av företags och branschers inplacering i SNI-koden.