mot · GI02N421 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningMålet för energipolitik är att varje energikällaanpassas till naturens eget energikretslopp. En långsiktigthållbar utveckling, både i ekologisk och ekonomisk mening,förutsätter därför en omställning från fossila bränslen ochkärnkraft till förnybar och miljöanpassad energi samtenergisparande och effektivare energianvändning.I kretsloppssamhället är beroendet av ändliga resurserminimalt och en utvecklad teknik för användning avförnyelsebara resurser som till exempel bioenergi gerförutsättningar för miljövänlig energiproduktion.Inför folkomröstningen om kärnkraft förklarade linje2 (socialdemokraterna och ) att principen om 25års teknisk livslängd för kärnkraftsreaktorerna skulletillämpas. Det var ett besked som bekräftades av linje 2 sedande efter omröstningen utropat sig till segrare.Självklart respekterar folkomröstningensresultat. Vi anser därför att kärnkraftsavvecklingen måsteinledas under innevarande mandatperiod, då den förstareaktorn uppnår 25-årsgränsen.Avvecklingen måste ske genom en förnyelse avenergisystemet. En förnyelse med en konsekvent inriktningpå effektivare energianvändning och övergång till förnybarenergi säkerställer både god ekonomi och successivt bättremiljö. Vi kan stänga av ett eller flerakärnkraftverk utan konsekvenser för vår elförsörjning.1980-talet var ett förlorat årtionde vad avser förnyelse avenergipolitiken. Kärnkraften byggdes ut och investeringarnai alternativ energi avstannade. Den svenska energipolitikenoch andra partiers förhalning av beslut har varit hämmandeför kärnkraftsavvecklingen.Det energipolitiska beslutet , som baserades på enöverenskommelse mellan c, fp och s, byggde till stora delarpå energipolitik. Beslutet innebar en tydligmålstyrning för en övergång till ett mer miljöanpassatenergisystem. Vägledande för medverkan iuppgörelsen var också att förhindra okontrolleradmarknadsstyrning av energipolitiken.Fyrklöverregeringens arbete för ett mer miljöanpassatenergisystem tog sig uttryck i bl.a. klimatpropositionen ochpropositionen om den svenska uppföljningen av om miljö och utveckling (UNCED). Deekonomiska styrmedel som fyrklöverregeringen införde påenergiområdet har gett goda resultat.Genom införandet av miljöskatter har oljeanvändningenminskat, utsläppen av växthusgaser och försurande ämnenhar reducerats som användningen av förnyelsebaraenergikällor ökat. Det har bl.a. lett till ett genombrott förefterfrågan på förädlade biobränslen.För bara några år sedan stod bioenergin för en rätt blygsamdel av energitillförseln. produceras mer energi från dettaenergislag (drygt ) än från både kärnkraften ochvattenkraften var för sig. Det pågår nu också en snabbutveckling och utbyggnad inom området bioenergibaseradelproduktion.Centern arbetade för lagstiftning omavveckling av kärnkraften. Detta krav -- som framställdes föratt rikta en tydlig signal till alla aktörer påenergimarknaden -- vann inte gehör.Den som tillsattes måste framläggaförslag som i bred parlamentarisk enighet leder till attenergisystemet kan förnyas, att energiproduktionen kan skepå ett hållbart sätt, samt att svenska folkets besked om attkärnkraften ska avvecklas fullföljs. ärberedd att konstruktivt medverka till en sådan uppgörelse.Huvudansvaret för att den kan komma till stånd vilar dockpå regeringen.Vi vill med den här motionen peka på nödvändigheten aven långsiktigt hållbar strategi för förnyelse ochmiljöanpassning av energisystemet. En förnyelse som måstepåbörjas utan fördröjning och där det övergripande målet ärkretsloppssamhället -- ett samhälle som är minimaltberoende av ändliga resurser. Om däremot förnyelsen avenergisystemet försenas och försvåras, hotas hela tidsplanenför kärnkraftens avveckling i motsvarande omfattning, medökade kostnader och risker som följd.Vi redovisar också på område efter område den utvecklingav miljövänliga alternativ som skett, kan ske eller denpotential som finns inom flera sektorer. Sammantaget gerdetta en tydlig bild av att , utan risker för ekonomineller sysselsättningen, kan påbörja och genomföraavvecklingen av kärnkraften såsom svenska folket gettbesked om. I själva verket ligger det såväl miljömässiga,ekonomiska som sysselsättningsmässiga fördelar i att ställaom energisystemet.Bakgrund och förslag till åtgärderDe stora reinvesteringarna i kärnkraften -- totalt ca 5miljarder kr -- innebär ytterligarebindningar till kärnkraften och motsvaranderesursminskning till verklig förnyelse av vårt energisystem.Reinvesteringarna i 1 kommer brutto att uppgåtill ca , d.v.s. ca /kW. Det är uppenbartatt detta är en helt felaktig investering om man respekteraråldersgränsen (1 blir 1997) och attall svensk kärnkraft skall vara avvecklad 2010.All ny elproduktion har svårt att konkurrera mednuvarande ''låga'' elpriser, som präglas av en mycket starkkraftbalans som utgörs av el, producerad i anläggningar medlåga kapital- och bränslekostnader. Av tradition har det varitså att den mycket billiga äldre vattenkraften har fått lämnabidrag till nya och dyrare produktionsanläggningar. Detbetyder att vattenkraften subventionerade kärnkraften underdess utbyggnadstid. Detta har blivit följden av enmonopolmarknad, helt dominerad av ett antal stora aktöreroch där allt nytillskott av betydelse har producerats i storaanläggningar.Förnyelsefond för konkurrens på lika villkorDen förnyelse av vårt energisystem som vi nu står införkräver att många aktörer får chans att konkurrera på likavillkor. Biobränslen, vind och sol måste etableras i såväl småsom stora anläggningar. Det blir varken tekniskt ellerekonomiskt effektivt om förnyelsen överlåts till enbart destora aktörerna på energimarknaden. Det är inte hellerrimligt att de som saknar äldre produktionsanläggningarskall konkurrera på mycket sämre villkor än de som äretablerade.Förnyelsen måste ske med så lika konkurrens som möjligtoch med en lika styrning med hänsyn till miljö, hållbarutveckling och stabil samhällsekonomi. För att åstadkommadetta föreslås en ''Energins förnyelsefond'' som finansierashelt vid sidan av statsbudgeten och som i sin helhet återförstill investeringar och utvecklingsarbete för förnyelse av vårtenergisystem. Målsättningen är att fler skall gesförutsättning att konkurrera på lika villkor och attenergisektorns samlade resurser skall utnyttjas för en hållbarförnyelse av vårt energisystem.Förnyelse en förutsättning för avvecklingI den aktuella debatten hävdas bl.a. att kärnkraften inte kanavvecklas för attdet saknas bra alternativ att ersättakärnkraften medavvecklingen kommer att medföra för liteoch för dyr el och därmed minska sysselsättningen ochförsämra välfärdenmiljö och ekonomi försämras.Alternativ till kärnkraftenHuvudalternativen är effektivare energianvändning ochövergång till förnybar energi. Av alternativen krävs att deinte får vara dyrare än el från nya kärnkraftverk ellerfossileldade kondenskraftverk och att miljöbelastningen ochriskerna skall vara mindre än för kärnkraften.BiobränslenI dag får vi ca (70 miljarder kWh) från olikaformer av biobränslen. Det är av vår totalaenergianvändning och mer energi än vi får från kärnkraften.Inom ramen för de krav som ställs på ekonomi, miljö ochsäkerhet kan användningen av biobränslen fördubblas framtill . Av detta bör minst 1/3 kunna vara el, d.v.s. ca25 TWh. Skogsindustrin kan bli stor elproducentVi kan också använda ''befintlig'' bioenergi effektivare.Inom massaindustrin förbränns stora mängder ''svartlutm.m. '', som om man använder modern förgasningsteknikskulle kunna ge stora mängder el. En försiktig beräkningtyder på att en konsekvent tillämpad förgasning kan ge ca 10TWh el. Detta utan att ett enda extra träd behöver avverkas.Det handlar om att effektivare utnyttja den energi som redanfinns inne i massafabrikerna.Övergång till förgasning innebär betydande förändringar ien mycket kvalificerad industriprocess och därför tar det tidoch tekniken måste prövas väl, men ett fullt genomförandetill är realistiskt. För massaindustrin innebär det enän renare industriprocess och intäkter från elproduktionen påca . Det är viktigt att denna energimarknad förmassaindustrin görs tydlig , så att övergång tillförgasningsteknik kan göras när ombyggnad och förnyelseändå är aktuell. kommer detta att vara mycketlönsamma investeringar för massaindustrin.Biobaserad kraftvärmeGenom bl.a. fyrklöverregeringens åtgärder i form av ettsärskilt investeringsstöd har en rad svenska kommuner satsatpå biobränslebaserad kraftvärmeproduktion. Utvecklingenhar varit närmast explosionsartad och är ett bevis för denpotential som finns i denna sektor. Nya större kraftvärmeverkhar byggts i , ,, , , och Värnamo.Ytterligare anläggningar är under byggnad eller planeras ibl.a. , , och Skellefteå.Sveriges skogar kan producera mycket mer biobränslen äni dag men för att nå en fördubbling av energin frånbiobränslen måste betydande satsningar göras på energiskogoch energigrödor på . För att denna form avbiobränslen skall nå full konkurrenskraft, krävs ytterligareutveckling av infrastruktur samt förädlings- ochskördeteknik. Möjligheterna till kostnadssänkningar ärbetydande.Dagens överskott på energi pressar priserna och det ärsvårt att få företag och enskilda att investera i ny produktionnär marknaden är överfull av energi från befintligaanläggningar. Detta är ett allvarligt hinder för förnyelsen avvårt energisystem. En planmässig avveckling av kärnkraftenskulle ge det marknadsutrymme som krävs för en optimalförnyelse.Totalt kan biobränslena i tidsperspektivet 2010 klara enelproduktion motsvarande ungefär halva kärnkraften. Enmodern förgasningsteknik för biobränslen kommer attmöjliggöra högre elandel i kraftvärmeproduktionen ochockså ökad möjlighet till småskalig kraftvärmeproduktion.Om marknaden finns, kan vi förutse en snabb utveckling avsåväl gengas som metangastekniken. Det finns ocksålovande försök med att driva dieselmotorer med träpulveroch detta kan, om det lyckas, mycket väl bli ettkonkurrenskraftigt alternativ för småskalig elproduktion.Totalt kan ca el tillföras från olika typer avkraftvärme och mottrycksanläggningar och därtill ca 10TWh från massaindustrin.Ersättning av elvärmeI dag används nästan en 1/3 av elenergin till uppvärmningav bostäder och lokaler inkl. tappvarmvatten. Det är fulltmöjligt att ersätta ca el med värmeenergi frånbiobränslen. Enklast är ersättningen avseende störreelpannor inom fastighet, värmeverk och industri. Men ävenför mindre bostadsenheter kan förädlade biobränslen --genom en allt bättre teknik -- vara ett konkurrenskraftigtalternativ.Förädlade biobränslenBriketter, pellets och träpulver är förädlade biobränslensom kan ta en betydande del av nuvarande oljemarknad. Detfinns effektivare pelletsbrännare som kan monteras påbefintliga oljepannor och därmed möjliggöra övergång frånolja och el till pellets utan alltför stora investeringar. Detfinns ett flertal pelletskaminer som kan vara ett intressantkomplement för såväl den elvärmda som oljevärmda villan.Ännu saknas en effektiv distribution av pellets men fleraföretag har konkreta planer på en aktiv bearbetning avvillamarknaden.För medelstora oljepannor i större flerbostadshus och s.k.blockcentraler är briketteldning i flertalet fall ettkonkurrenskraftigt alternativ. Det kräver ett pannbyte menkan i allmänhet genom mindre inbyggnader avbefintlig panncentral. Bränslehantering kan ofta lösas medsjälvtömmande containers och eftersom det bara går åt ca 2ton briketter för att ersätta en kubikmeter olja, är lagret intesärskilt utrymmeskrävande. Hanteringen är lukt- ochdammfri.I anläggningar på ca 500 kW och större kan en mycketeffektiv rökgasrening åstadkommas genom kondenseranderökgaskylning. Detta ger mycket små stoftutsläpp ochbetydande energivinster och i allmänhet lägre kostnader änrening med t.ex. textilfilter.KoldioxidskattNuvarande koldioxidskatt ger biobränslena enmiljömässigt väl motiverad konkurrensfördel, som ärtillräcklig när det gäller vanlig värmeproduktion men sommåste förstärkas när biobränslen används inom industrin ochför elproduktion. föreslår i en särskild motionangående skatteväxling för sanering av miljöskulden attbiobränslenas konkurrensfördel förstärks bl.a. genom höjdkoldioxidskatt. Vad ovan sagt om biobränslenas möjligheteroch villkor bör som sin mening ge regeringen tillkänna.VindkraftMedelstora vindkraftverk i bra vindlägen producerar elbilligare än ny kärnkraft. Vindkraften är miljövänligare ochsäkrare än kärnkraften. Det ifrågasätter knappast någon.Vindkraften är fortfarande i ett intensivt utvecklingsskedeoch såväl driftsäkerhet som effektivitet kommer att förbättrasbetydligt som kostnadernakommer att sänkas. I tidsperspektivet 2010 kan vindkraftenbidra med 10el. För att nå detta mål måsteutbyggnaden ske successivt och vara betydande redan denärmaste åren.Snart är 1,5 MW vindkraftverk i serieproduktionUtvecklingen av vindkraftverken går både mot störrevindkraftverk som mot riktigt små. serietillverkasvindkraftverk med effekter upp till 750 kW. Inom kortkommer verk på 1,5 MW. Detta är en storlek somkraftbolagen sannolikt är mycket intresserade av. 1.000vindkraftverk på vardera 1,5 MW placerade i bra vindlägekan producera ungefär lika mycket el som ett medelstortkärnkraftverk. Investeringskostnaden räknat för dessa störreverk bör under normala etableringsförhållanden ligga på5.000--/kW, vilket motsvarar perårs kWh. Det är ungefär samma kostnad som för utbyggnadav vattenkraft.Investeringsbidrag till små vindkraftverkUnder har det lagts ned en delutvecklingsarbete på att utveckla små vindkraftverk, med eneffekt på 15--40 kW, för gårds- och hushållsbruk. Det finnslovande konstruktioner som kan bli konkurrenskraftiga vidtillverkning i något större serier. utgår inteinvesteringsbidrag till vindkraftverk med effekt under 60kW. Motiven för denna gränsdragning har varit att de småverken tidigare med viss rätt ansågs alltför ineffektiva för attstödjas med skattemedel. finns anledning att omprövadenna gräns, vad avser konstruktioner som kan producera eltill ungefär samma kostnad som de något större verken.Självklart måste också kvalité, livslängd och säkerhet kunnastyrkas.Därför bör det införas möjlighet för investeringsbidrag tillsmå vindkraftverk med effekt på minst 15 kW och som visatsklara ovan angivna krav. Detta bör som sin meningge regeringen till känna.Vindkraften -- ett riksintresseDet är anmärkningsvärt att lokaliseringen av vindkraftverkskall prövas på nästan samma sätt som verkligt miljöstörandeverksamhet, som t ex petrokemiska industrier elleravfallsförbränning. En övergripande planering bör garanterasamhällets helhetssyn, men därefter borde ett enkeltbygglovsförfarande vara tillräckligt, detta inte minst medhänsyn till vindkraftens goda miljöegenskaper ochlandsbygdslokalisering.Vid lokalisering av vindkraftverk är det viktigt attvindkraften får status som ett riksintresse och behandlas somett sådant i avvägningen med andra riksintressen. Detta börkommunerna beakta i sin översiktsplanering och reserveralämpliga områden för vindkraft. Vad ovan sagts omvindkraften som riksintresse och planering börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Priset på el från de små kraftverken -- mindre än 1 500 kWI samband med avregleringen av elmarknaden beslutaderiksdagen om en förändrad prissättning på el från småkraftverk. Den som har leveranskoncessionen i det områdedär kraftverket ligger blir skyldig att betala ett prismotsvarande samlade intäkten per kWh vid elförsäljning tillhushållskunder med avdrag för skäligatransiteringskostnader och vinst. I såväl det förberedandearbetet med propositionen, som vid behandlingen i riksdagenoch i näringsutskottets betänkande, bedömdes detta ge desmå kraftverksägarna ett betydligt bättre pris än ersättningenligt EKOVISAM. kan det i det enskilda fallet vara svårtatt fastställa skälig ersättning för transitering och det finnsockså diskussion om att hela nätavgiften skulle räknas bortfrån ersättningen för el från de små kraftverken. Dettaavviker helt klart från de tankegångar och skrivningar somfinns i proposition och utskottsbetänkande.För att förenkla beräkningarna och undvika onödiga ochkostbara beräknings- och tolkningstvister bör priset på elfrån de små kraftverken fastställas till en viss procent av densammanlagda el- och nättaxan inom det aktuelladistributionsområdet. Som ett genomsnitt skulle den samladeintäkten exkl. skatter vara ca /kWh. Sätts ersättningentill kraftverksägaren till av detta blir det /kWh.I dag ligger ersättningen i i medeltal på 26--/kWh. Med en fastställelse av ersättningen till avden samlade intäkten minus skatter erhålls både enkelhet ochåsyftad prisförbättring och en likhet med de system somtillämpas i t.ex. och . Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.VattenkraftEpoken med utbyggnad av vattenkraften är avslutad. Det ärdock viktigt att effektiviseringar genomförs i samband medreinvesteringar. Även relevanta nybyggnader bör i dessasammanhang tillåtas. Det är viktigt att upprustning avbefintliga vattenkraftverk görs nu när vi har överskott avelström. Därutöver bör byggande av s.k. strömkraftverkövervägas, d.v.s. att ingreppet i vattendragen minimerasgenom att inga dammar byggs och att man avstår frånvattenreglering. Detta ger mindre el men också små ingreppi naturen. Totalt bör samtliga åtgärder ge ett tillskott på 2--3TWh.SolenergiSolvärmetekniken är under snabb utveckling och i enväxande marknad kan produktionen avsolvärmeanläggningar bli mer rationell och kostnadernasänkas. En del elenergi kommer att ersättas men i första handunder sommaren då kapaciteten för elproduktion under allaförhållande är god. Därför kommer solvärmen inte att fånågon stor betydelse för kärnkraftsavvecklingen men varamycket värdefull ur allmän miljösynpunkt.Det är viktigt att solvärmen erhåller ett stabiltinvesteringsbidrag. , vilket motsvarar momsen, kan varatillräckligt om det upplevs stabilt. Avgörande förmarknadens utveckling är stabila villkor. Nuvarande brist påpengar till investeringsbidraget är förödande. Solvärmenskonkurrenskraft måste skapas genom effektivare ochsamtidigt billigare solfångare men detta kan endast ske i enväxande marknad och som grund för detta krävs minst 25 %investeringsbidrag. Kalla det gärna miljöbonus ellerskattelättnad, grundad på solvärmens oslagbaramiljöfördelar.Det finns nya konstruktioner när det gäller takplaceradesolfångare som tycks kunna ge 15--mer solenergi perkvadratmeter som tillverkningskostnaden kanpressas betydligt om tillverkningen kan få en industriellomfattning. Solvärmens genombrott kan vara nära om detges tillräckligt stabila spelregler för att industrin skall vågagöra de investeringar som behövs för en mer rationellproduktion samt att kunskapen om konstruktion ochmonteringsteknik blir så allmän att arbetet på byggplatsenblir rationellt och ekonomiskt effektivt. Vad ovan sagts omvikten av investeringsbidrag, solvärmeanläggningar ochsolvärmens stora miljöfördelar bör som sinmening ge regeringen till känna.SolcellerSolceller kommer under den aktuella tidsperiodensannolikt att utvecklas på ett avgörande sätt och kostnadernaradikalt sänkas. Även om solcellerna inte kommer att genågra stora mängder el, kommer solcellerna att bli ett viktigtkomplement i speciella tillämpningar.Effektivare energianvändningRedan vid konsekvent användning av bästabeprövade teknik skulle elanvändningen minska betydligt.På sikt måste vi räkna med högre elpriser och det ökarlönsamheten av effektivare elanvändning. Detta kommer attstimulera industrin till att investera för effektivareelanvändning och att aktivt medverka i teknikutvecklingen.Avancerad datastyrning blir i många fall en viktig del avhögeffektiv elanvändning. Det är en försiktig bedömning att10el kan sparas genom effektivare elanvändning.Effektivisering i systemDe stora klippen i energibesparing finns förvisso men dekan endast realiseras i samband med en fortgående naturliginvesteringsprocess i företagen. De kommer aldrig attrealiseras enbart av energiskäl utan i kombination med andrapåtagliga fördelar avseende miljö, produktion m.m.Det är snarare så att de små effektiviseringsmöjligheternasom snabbt kan realiseras och lätt kan uppfattas ivardagslivet ger bättre spridning och medvetenhet omenergi- och miljösamband. Våra viktiga vardagsval betydermest. För att göra de stora klippen måste det göras en effektivbearbetning och förändring av de sammanhängandesystemsambanden.En effektivisering som drivs tillräckligt långt kan nåtröskelvärden, där dess konkurrenskraft ökar väsentligt. Föratt detta skall uppnås måste systemet där effektiviseringensker påverkas. Ett exempel är de energieffektiva fönstren(med U-värde lägre än 1) som innebär att radiatorerna kanminskas, flyttas eller i vissa fall slopas. De minskadekostnaderna för installation kan då bli större än de ökadekostnaderna för de bättre fönstren. Samma förhållande kanuppstå mellan ventilation/klimathållning/elsystem å enasidan och kontorsutrustning å andra sidan.Stora framgångar med teknikupphandlingNUTEK har genomfört omfattande teknikupphandlingavseende effektivare energianvändning. Framgångarna harvarit betydande. Pågående och planerad verksamhet äromfattande. Det kan klart konstateras att verksamheten på ettpåtagligt sätt har skyndat på utvecklingen men för att skapakontinuerliga fördelar krävs en kontinuerlig verksamhet.Dels finns det många obearbetade områden, dels öppnasständigt nya möjligheter inom redan bearbetade områden.Därför måste inom NUTEKförstärkas.Utöver teknikupphandlingen som driver påutvecklingsarbetet, är energipriset och miljöeffekterna deviktigaste faktorerna för att främja en allt effektivareenergianvänding. Direkta investeringsstöd till investeringarför effektivare energianvändning bör inte vara generella utanges i de fall man vill pröva kostsamma systemförändringaroch därmed skapa demonstrationsprojekt som kan få storbetydelse för planeringen av kommande investeringar iliknande system. Vad ovan sagts om effektivareenergianvändning och teknikupphandling bör somsin mening ge regeringen till känna.NaturgasI alla elsystem krävs lättillgänglig reservkapacitet, som tillväsentlig del måste baseras på fossila bränslen. Naturgas ärdet minst miljökrävande fossila bränslet. I förnyelsen av vårtenergisystem bör naturgasen i den omfattning det ärekonomiskt och praktiskt möjligt utnyttjas som reservkraft.Någon stor utbyggnad av naturgasnätet för att klaraförnyelsen av vårt energisystem och avvecklingen avkärnkraften är inte nödvändig.Dock bör utnyttja den möjlighet att få tillgång tillnaturgas som förslagen om en gasledning från tillFinland och eventuellt vidare till skulle ge.Avsikten med detta skulle inte vara att ge naturgasen en rollsom alternativ till biobränslebaserad kraft utan att användanaturgasen som ett komplement. Dessutom är det självklartatt inte ska hindra ett samarbete i om ettgemensamt naturgasnät. Detta bör ge regeringentill känna.Alternativen finns!Ovanstående redovisning visar att alternativen tillkärnkraften finns och att utbyggnaden måste skesuccessivt. Totalt redovisas ovan möjlig ersättning av 70--80TWh, vilket är betydligt mer än de senaste årenskärnkraftsproduktion. Förnyelsen av vårt energisystem skerbilligast och bäst om dessa investeringar kan samordnas medövriga investeringar. Detta är dock inte möjligt vid ensnabbavveckling av kärnkraften, som hotar om vi skjuter uppavvecklingsstarten till dess de verkliga problemen medkärnkraften tvingar fram en avveckling. Då har vi ocksåförbrukat den överkapacitet som finns . En korrektanalys av verkligheten ger ett tydligt besked om attsannolikheten är stor för att en omedelbar start ochkontinuerlig avveckling av kärnkraften fram lägsta totalkostnaden för förnyelse/avveckling.Senare kärnkraftsavveckling -- allvarlig energikrisIngen kan ifrågasätta att kärnkraften måste ersättas. Mankan diskutera tidpunkten men ett senareläggande ökar riskenför att vi hamnar i tvångssituationer och att mångagynnsamma tillfällen till förnyelseinvesteringar försummas,vilket ökar totalkostnaden.