mot · GI02A802 · 1995-01-25 00:00:00 — Detär viktigt för barnen att fäderna utnyttjar sina möjligheter attvara föräldralediga. Den del av tiden i föräldraförsäkringensom tas ut av männen är mycket låg, men kommer med storsannolikhet att öka i och med införandet av den s.k.pappamånaden.Forskning visar att en tidigt etablerad och nära relationmellan fader och barn är gynnsam både för fadern och barnetoch ger en god grund för relationen under resten av livet. Enökad föräldraledighet för fäder bör också medverka till attförändra attityder hos chefer och arbetsledare så att de serföräldraledigheten som något naturligt att utgå ifrån vidplanering och organisation av arbetet.Ett annat skäl för att öka fädernas uttag av föräldrapenningär att kvinnors möjligheter att nå jämställdhet med männenpå arbetsmarknaden är begränsade så länge det praktiskaansvaret för hushåll och barn huvudsakligen vilar på dem.Ett delat ansvar för den praktiska omsorgen om barnen skulleinnebära en jämnare fördelning av yrkesavbrotten mellankvinnor och män och därmed öka kvinnors möjligheter attvidareutvecklas och göra karriär i sitt yrke.Internationellt jämställdhetsarbeteKvinnor i tredje världenKvinnors inflytande över utvecklingen i tredje världenmåste ges högre prioritet i biståndet. För folkpartietliberalerna stannar jämställdhetssträvan inte vidnationsgränser.Alla kvinnor måste få makt och vinna respekt för sinarättmätiga krav att bestämma över sin egen framtid, sin egenhälsa och att bedöma sina egna förutsättningar att ta ansvarför sina barn. hindras åtskilliga kvinnor från att bidratill den sociala och ekonomiska utvecklingen, eftersom deförnekas tillgång till utbildning och hälsovård. De förnekasockså möjligheten att ta aktiv del av det politiskabeslutsfattandet och inflytande över såväl offentlig somenskild sektor. Därmed utestängs de också från att utifrånsina erfarenheter och behov påverka samhällsutvecklingen.En viktig del i den svenska biståndspolitiken måste bli att ihögre utsträckning satsa på projekt som bygger på småskaligteknologi. Detta skulle ge fler kvinnor möjlighet att aktivtbidra med sina kunskaper och skapa delaktighet vilket i sintur för projektens kontinuitet och förmåga att blisjälvgående.Låg social och ekonomisk status minskar kvinnorsmöjlighet att formulera sina egna hälsobehov. Kvinnorsbehov av tillfredsställande hälsovård kan inte underskattas,då det påverkar hälsoläget bland hela befolkningen. Enförutsättning för tredje världens utveckling är att den enormaresurs kvinnorna utgör tas tillvara, och därför måstekönsdiskrimineringen upphöra.Det pågående arbetet med att integrera kvinnofrågor ibiståndet måste intensifieras. Det kan ske genom direktkvinnoinriktade insatser i programländerna, samt genomkvinnors ökande deltagande i planering, genomförande ochutvärdering av enskilda biståndsinsatser. Biståndet får intemedverka till att konservera könsdiskriminering. Genombiståndssamarbetet ges möjlighet att föra dialog medbiståndsmottagarna om kvinnors rättigheter. Regeringen haraviserat att den kommer med ett förslag om hur jämställdhetmellan kvinnor och män skall kunna uttryckas och förstärkasi de biståndspolitiska målen. Detta är något vi välkomnar.Inför FN:s kvinnokonferens i skall Sverigekraftfullt verka för att kvinnors betydelsefulla roll iutvecklingsarbetet slås fast.Jämställdhetspolitiken i EUDen jämställdhetspolitik som bedrivs i har varitframgångsrik. Inom EU vill vi samverka för att också skapaett mer jämställt . Kvinnor och män måste dela maktoch ansvar i de politiska församlingarna. strävarefter att ge kvinnor och män lika möjligheter att delta påarbetsmarknaden. I jämförelse med EU-länderna har Sverigekommit längre.Könsdiskriminering hör inte hemma i ett somvärnar om alla människors frihet och jämlikhet.Jämställdhetsarbetet inom EU bedrivs inom ramen för densociala dimensionen. har sex direktiv och trehandlingsprogram antagits för ökad jämställdhet iarbetslivet. Direktiven är bindande för medlemsstaterna,men varje land beslutar på egen hand hur politiken skallutformas för att målen skall uppnås.1. Likalönedirektivet föreskriver lika lön för kvinnor ochmän för lika eller likvärdigt arbete. Frågor om lön ellerlönesättning har rätt att bli prövade av domstol.2. Likabehandlingsdirektivet ger kvinnor och män sammarätt till arbete, utbildning, karriärmöjligheter ocharbetsvillkor.3. Direktivet om författningsreglerad social trygghet sägeratt kvinnor och män skall omfattas av samma skydd påsocialförsäkringsområdet.4. Direktivet om likabehandling i kollektivförsäkringarriktar sig bl.a. mot diskriminerande pensionsavtal.5. Direktivet om likabehandling av kvinnor och mänsysselsatta i egen verksamhet utsträcker p 3 och p 4 till attomfatta även företagare, jordbrukare och andra fria yrken.Det omfattar även äkta makar.6. Direktivet om rätt till ledighet och ersättning vidbarnafödande.Syftet med handlingsprogrammen är att verka för att denkvinnliga representationen i EU:s beslutande församlingarökar, öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor ochförbättra tillämpningen av gällande lagstiftning. Det nugällande handlingsprogrammet löper --1995. De prioriteringar som står högst handlar ombevakningen av likalöneprincipen, kvinnors deltagande påarbetsmarknaden samt kvinnorepresentation ibeslutsprocessen.Ungefär 88 % av alla kvinnor i åldrar mellan 25 och 49 årbefinner sig i arbetskraften (SCB 1993). En stor del, ,arbetar dock deltid vilket innebär att räknat i totalt antalarbetade timmar skillnaden mot andra länder är mindre. Omman väljer att bortse från de föräldralediga blir skillnadernamindre även när det gäller den kvinnliga arbetskraftensstorlek.I EU-länderna ligger motsvarande andel kvinnor iarbetskraften på . I jämförelse med de svenskaförhållandena är andelen deltidsarbetande kvinnor betydligthögre inom EU. Inom EU finns självfallet stora olikheter närdet gäller kvinnors förvärvsfrekvens. Traditioner,socialförsäkringssystem, tillgång till barnomsorg etcpåverkar detta på ett mycket påtagligt sätt. Inom EU är detbara som kan uppvisa en kvinnlig förvärvsfrekvenssom motsvarar den svenska. I , där släktingar enligtlag är skyldiga att ta ansvar för varandra, vårdas omkring80 % av de gamla av anhöriga (1993). Denkvinnliga förvärvsfrekvensen är störst i de länder där detfinns väl utbyggd offentligt finansierad barnomsorg.Till skillnad från är arbetslösheten inom EU högrebland kvinnor än män. I flera av EU:s medlemsländerdiskrimineras gifta kvinnor i arbetslöshetsförsäkringarna, dåvissa bidrag diskvalificerar gifta kvinnor.Det är en övergripande uppgift att bryta den traditionellamansdominansen inom . I parlamentet är19 % kvinnor. Hierarkin inom speglar välbristen på förnyelse och nytänkande. Av kontorspersonalenär kvinnor, av handläggarna , och bland de högreadministratörerna är kvinnor. För att nå ett merjämställt beslutsfattande krävs det en mer jämnkönsfördelning inom såväl den politiska som denadministrativa delen.I finns en lag som föreskriver attbåde män och kvinnor ska vara representerade vidutnämningar till offentliga råd, kommittéer och nämnder.Belgien är det första land som lagstiftar om kvotering. Enligtett regeringsförslag får inget parti ha av sammakön på listor till allmänna val. Det skall ändras till tvåtredjedelar.Det är också viktigt att jämställdhetsarbetet inom EU:segen administration förbättras. anser därför attexisterande åldersgränser bör avskaffas och villkoren förföräldraledighet bör förbättras.Kulturskillnader och fördomarKvinnors och mäns språkDu begriper ju ingentingDeborah Tannen (Boktitel; om mäns och kvinnors språk)För att uppnå ett jämställt samhälle krävs inte baraförbättringar i lagstiftning och attitydförändringar utan ocksåömsesidigt ökad kunskap om vad som skiljer sig mellankvinnors och mäns olika sätt att uttrycka sig och formuleraproblem. Många missförstånd och konflikter står att finna idessa skillnader. För att undanröja dessakommunikationsproblem måste kunskapen om de olikhetersom finns synliggöras och debatteras. Förmågan att hanteraett språk och ta till sig information blir en alltmer ökandemaktfaktor i takt med att informationssamhället utvecklas.Den subtila diskriminering som återfinns i detspråkkulturella arvet måste bli föremål för mer offentligdebatt och analys. Diskriminering genom bruket av språketär inte enbart något som drabbar kvinnor utan också barn ochungdom i kommunikationen med vuxenvärlden.Förebyggande jämställdhetsarbete i skolanArbetet med att förbättra jämställdheten måste bli enintegrerad del av undervisningen i skolan. Som ett första stegmåste denna kunskap förmedlas till eleverna vidlärarutbildningen. För att även nå resultat på kortare sikt börjämställdhetsfrågor lyftas fram i lärarnasfortbildningsprogram. En förbättrad kunskap om och insikt ide brister i jämställdheten som finns i dagens samhälle måsteförmedlas till skoleleverna och diskuteras i klassrummet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utgångspunkterna förjämställdhetspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en fortsatt analys av varför detföreligger skillnader mellan kvinnors och mäns yrkesval ochlöner,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återställandet av störreetableringsfrihet inom områdena vård och omsorg,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhetsinsatser vidhögskolor och universitet,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om barnomsorgens viktiga funktionför att främja jämställdheten,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ett kraftfulltinformations- och opinionsarbete för att uppnå delat ansvarför hem och familj,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvisare fördelning av resursermellan flickor och pojkar inom idrott och fritid,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bruket av tobak och alkohol hosflickor i unga åldrar,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förbättra kunskaperna ommetoder för att upptäcka sociala missförhållanden samtmetoder för att utveckla behandlingsinsatserna för kvinnormed missbruksproblem,110. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att det vid behandlingenav anorexi och bulimi finns vårdplatser med stor kontinuiteti vårdlaget och personal med olika kompetenser samt attinformationsinsatserna intensifieras,111. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnor och barn som utsätts försexuella och andra övergrepp,112. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att se över regeln om att utlänningsom sammanbor eller är gift med en svensk utvisas omsamboendet upphör ,413. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att köp av sexuella tjänster börförbjudas i lag såvida inte remissomgången runtProstitutionsutredningen anför tungt vägande skäl emot enkriminalisering,514. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gemensam vårdnad som juridisktvårdnadsbegrepp vid skilsmässor mellansmåbarnsföräldrar,615. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge kvinnors inflytande överutvecklingen i tredje världen högre prioritet i biståndet,716. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om politik för att utvecklajämställdhetsarbetet inom EU,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kunskapen om jämställdhetmåste integreras i lärarutbildning och fortbildning förlärare.2