mot · GI02Ub358 · 1995-01-25 00:00:00 — Åtgärder på gymnasieskolans område Gymnasieskolan har genomgått en radförändringar. Bland annat har de gamla linjerna ersatts avprogram, undervisningen har blivit mer kursutformad och ettnytt betygssystem har införts.Utbildningen i gymnasieskolan består dels avutbildning på nationella program och specialutformadeprogram, dels av individuella program, som alla omfattar treårskurser och ger behörighet till högskolan. Inom denationella programmen kan finnas olika grenar som ärfastställda antingen på nationell eller lokal nivå. Varjekommun planerar, organiserar och genomför singymnasieutbildning och avgör själv vilket utbildningsutbudde vill erbjuda och vilken organisation deras skolor ska ha.Undervisningen är mer kursutformad än tidigare, vilketmedför att studiegången blir mer flexibel och individuelltanpassad. anser att varje kommun skaerbjuda en så god och varierad teoretisk ochyrkesförberedande gymnasie- och vuxenutbildning sommöjligt. Det kan antingen ske i egen regi eller i samarbetemed en eller flera andra kommuner.Lära för livetSåväl som gymnasieskolan måste mer änhittills ses som första delen av ett livslångt lärande inomramen för en väl utbyggd återkommande utbildning.Gymnasieskolan skall också förbereda ungdomarna införvuxenlivet som ansvariga samhällsmedborgare. Elevernasmedbestämmande bör ytterligare stärkas i de frivilligaskolformerna bland annat för att förbereda ett aktivtsamhällsengagemang och arbetsliv. Eleverna bör också få taett större individuellt ansvar för sina studier bl.a. genom ökatinslag av självständigt arbete.Undervisningen och verksamheten i gymnasieskolan börpräglas av samma värderingar och vägledande principer somi . Utbildningens syfte skall vara att ge elevernakunskap och färdigheter utifrån deras egna förutsättningar såatt de upplever att de värdesätts som unika individer och attde behövs i samhället. Skolans undervisning skall ocksåhjälpa eleverna att utvecklas till självständiga individer medett kritiskt och konstruktivt tänkande, med förmåga attanalysera omvärlden och ta ett personligt ansvar för sig självoch sina medmänniskor.Eleverna måste få skolans hjälp till ett personligtförhållningssätt till samhällets grundläggande normer. Deetiska normer och värderingar som beskrivs i skollagen ochläroplanerna måste prägla hela skolverksamheten och intebara själva undervisningen.Vi kristdemokrater anser att riktlinjer för hur de etiskafrågorna ska behandlas, för hur elevernas medinflytande kanstärkas och för hur uppföljning och utvärdering ska gå tillska finnas med i kommunala skolplaner och lokalaarbetsplaner.Rikt varierat gymnasieutbud för allaKristdemokraterna välkomnar den uppföljning av denpågående utvecklingen i gymnasieskolan som enparlamentarisk kommitté har fått i uppdrag att göra. Ettområde som vi redan nu vill peka på är att effekterna av denhöjda ambitionsnivån inom de yrkesförberedandeutbildningarna noga följs upp. Risken finns att eleverna gårigenom utbildningen med en känsla av otillräckligheteftersom de i de så kallade kärnämnena jämförs med eleverpå de teoretiska programmen som har helt andra mål ochambitioner med sin utbildning. Vid tester som genomförts ibl a matematik har det visat sig att 15--av de elever som går på yrkesprogrammen inte uppfyllerde kriterier som fordras för betyget godkänd (G).Det är ett svårlöst problem för skolan att se till att allauppnår fastställda krav för allmän behörighet till högskolanutan att göra avkall på kvaliteten i den högre utbildningen.Den breddning som är ett positivt resultat av att nästan allaungdomar nu går vidare till gymnasiet får inte leda till enambitionssänkning. En stor flexibilitet i styrningen avgymnasiet krävs om den skall klara av att både förbereda förfortsatta studier och för arbetslivet. Det kan bli nödvändigtatt skapa kurser i kärnämnen som visserligen inte ger allmänbehörighet till högskolan men som gör det möjligt att mötaeleverna på rätt nivå och ställa rimliga krav i förhållande tillderas personliga förutsättningar. Att detta beaktas iuppföljningen av utvecklingen i gymnasieskolan börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Skolan bör ses som en framtidsinvestering för individ ochsamhälle och inte som en isolerad kostnadspost i stats- ochkommunalbudget. Vi stöder inte regeringens förslag om attminska den garanterade undervisningstiden i gymnasiet.Motiveringen är att det får negativa konsekvenser förelevernas valmöjligheter och att det framför allt kommer attgå ut över de elever som behöver mest stöd.Kristdemokraterna vill att skolan ska vara likvärdig överhela landet, vilket inte betyder att den måste vara likformig.Tvärtom bör skolan mer än anpassas efter lokalaförutsättningar och elevernas och föräldrarnas olika villkoroch önskemål. KdS stöder en utveckling mot en merkursutformad gymnasieskola inom programmens ram. Detger eleverna större möjligheter att påverka sina studier.Kommunerna kommer inom ramen för specialutformadeprogram att kunna erbjuda andra kurskombinationer än demsom är möjliga inom de nationellaprogrammen, vilket är positivt. Vi ser också positivt på attprofilgymnasier av olika slag utvecklas.Den nuvarande tendensen att kommunerna i allt för höggrad endast erbjuder utbildning på de teoretiska linjerna ellerprogrammen måste brytas. Den missgynnar de elever somönskar en mer yrkesinriktad utbildning och särskilt dem, sominte är så starkt studiemotiverade. Skolansvariga i kommunerdär få elever fortsätter till gymnasiet bör intensifieraansträngningarna att få fler ungdomar att skaffa siggymnasieutbildning. En metod kan vara att förlägga mer avutbildningen i yrkesförberedande ämnen till näringslivet iform av arbetsplatsförlagd undervisning.TeknikutbildningPå senare år har industriprogrammet inte lyckats lockaungdomar i tillräcklig omfattning. Det är oroväckande inteminst eftersom näringslivet förutspår ett ökat behov avkvalificerad arbetskraft till industrin. serdärför positivt på regeringens ambition att analyseraorsakerna till det låga intresset för industriprogrammet ochkomma med förslag till åtgärder.Det har visat sig att både intresset för industriprogrammet,elevernas resultat och deras motivation blivit högre om delarav utbildningen varit arbetsplatsförlagd. Genom attutbildningen sker i nära kontakt med företagen tydliggörsockså näringslivets ansvar för att erbjuda olika typer avpraktikplatser. organiseras denna typ av utbildning bådeav kommunala gymnasieskolor och av fristående skolor somofta har en stark företagskoppling. Vi kristdemokrater anseratt utbildningen i yrkesförberedande ämnen i ökadutsträckning bör ske i form av företagsförlagd utbildningeller lärlingsutbildning. För att göra industriprogrammet merattraktivt bör benämningen ändras till t.ex.teknikprogrammet. Detta bör ges regeringen till känna.FöretagarutbildningDe små och medelstora företagen har en nyckelroll när detgäller att garantera vår välfärd. Det är därför av stor vikt attdet inom alla samhällets sektorer görs ansträngningar för attskapa bättre förutsättningar för företagande. I detsammanhanget måste utbildningsväsendet vara enspjutspets. Grunden för ett mer företagsvänligt samhällemåste läggas redan i grund- och gymnasieskolan. Det räckerinte bara med påbyggnadsutbildningar ochhögskoleutbildningar med företagarinriktning.Många företag är ovilliga att premiera akademiska studier.Detta understryker behovet av företagarutbildning pågymnasial nivå där eleverna kan förberedas för att verkainom små företag och som egna företagare. Skolanförbereder eleverna på att söka arbete men det talasväldigt lite om möjligheten att starta eget företag. Att varaarbetstagare är den naturliga referensramen.Attitydförändringar är naturligtvis nödvändiga, menarbetsformerna måste också förnyas. Elevernas självtillit ochkreativitet måste uppmuntras, och istället för att alltid fåuppgifter att lösa bör ungdomar uppmuntras att självaformulera och genomföra projekt.Den nya gymnasieskolan, med stor valfrihet inom denationella programmen, ger betydligt större utrymme förflexibla lösningar än den gamla. finns några gymnasiermed företagarinriktning, de flesta på detsamhällsvetenskapliga programmet, men även några påyrkesförberedande utbildningar.Mot bakgrund av den ökade insikten om företagandetsbetydelse för framtid anser vi trots detta attytterligare ett nationellt program bör inrättas med speciellinriktning på företagande. Programmet bör utformas så attdet stimulerar till nya kombinationer som inte finns inomgymnasiet , till exempel teknik och ekonomi eller kemioch ekonomi. Sådana högskolekombinationer har visat sigvara mycket uppskattade såväl av studenter som avnäringslivet. Om det finns ett nationellt företagarprogram igymnasieskolan kommer det förmodligen att leda tilluppkomsten av företagargymnasier på olika håll i landet,vilket vore positivt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den uppföljning avutvecklingen inom gymnasieskolan som pågår särskilt följerutvecklingen av hur eleverna på yrkesprogrammentillgodogör sig kraven inom kärnämnena,2. att avslår regeringens förslag att minska denminsta garanterade undervisningstiden på gymnasiet ochsåledes till Särskilda insatser på skolområdet (A8) för /96 anvisar 62 miljoner kronorutöver regeringens förslag,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att få fler ungdomaratt genomgå gymnasieutbildning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att industriprogrammet bör bytanamn till t.ex. teknikprogram,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen i övrigt anförts om industriprogrammet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om företagarutbildning på gymnasialnivå.