mot · GI02A270 · 1995-01-25 00:00:00 — Arbetslöshetssituation med mörka och ljusa inslagHela vårt land är drabbat av hög arbetslöshet ,och arbetslöshetssiffrorna är desamma i vårt landsom i stora delar av övriga . Dessvärre räknarregeringen i sin prognos med att kommer att ha encirka 10-procentig arbetslöshet i genomsnitt (arbetsmarknadspolitiska åtgärder frånräknade), vilketmåste vara ett underkännande av regeringens egen politik.Att kraftigt höja skatterna på företag och företagande, somregeringen gjort, är knappast ägnat att öka antaletarbetstillfällen. Vi befinner oss i en starkt uppåtgåendekonjunktur och många företag hade en god start p.g.a. deskattelättnader och övriga lättnader för företagen som denborgerliga regeringen genomförde. Att företagen f.n. äravvaktande och inte anställer arbetskraft beror på osäkerhetinför framtiden. Intet vore mer förödande förarbetsmarknaden än om regeringens egna spådomar omfortsatt hög arbetslöshet trots högkonjunktur besannades!Arbetsmarknadssituationen i har f.n. både ljusaoch mörka inslag.Arbetsmarknadsläget i var bättredecember -94 jämfört med samma tidpunkt -93 och denöppna arbetslösheten var av arbetskraften (6,2procent av befolkningen) i jämfört medriksmedeltalet av arbetskraften (6,avbefolkningen). Det är positivt att numera inteligger i den absoluta toppen av ''arbetslöshetsligan'', mendet är skäl att notera att ca 8 000 personer är föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder av olika slag (december -94).Men det finns mörka sidor! är fortfarandedet län som har den svagaste utvecklingen påarbetsmarknaden, bl.a. på grund av den genomgripandestrukturomvandlingen av länets näringsliv.Vi kan också notera att den uppgång av antaletanställningar som skedde hösten -94 nu börjar plana ut ochvisa en negativ trend.Vissa delar av industrin går på högvarv. Det är t.ex.glädjande att verkstads- och bilindustrin medunderleverantörer går bra, t.ex. i , , Munkforsoch , men företagen anställer inte mer personal. Deavvaktar, har högt kapacitetsutnyttjande och ''kör'' påövertid. Skogsindustrin går bra -- bl.a. på grund av kronansläge -- men anställer inte heller mer arbetskraft.Inom det högteknologiska området behövs merarbetskraft, t.ex. minst ett femtiotal civilingenjörer vid deinformationsteknologiska (IT-) företagen, bl.a. i . ''Arbetskraftsparadoxen'' -- stor brist på arbetskraft inomvissa sektorer, som kräver hög utbildning ellerspecialutbildning och arbetslöshet inom andra sektorer -- görsig gällande.Det största arbetsmarknadsproblemet i är inteungdomsarbetslösheten -- den har minskat bl.a. genomarbetsmarknadspolitiska åtgärder -- utan arbetslöshet förpersoner , särskilt kvinnor.Det finns stor spännvidd vad gäller arbetslösheten i länet.Hammarö har t.ex. arbetslösa medan har9,, och 7 procent.Efter EU-inträdet är uppdelat i tre''programregioner'' med mål 6 (), 5b och 2.De regionalpolitiska anslagen kommer att förändras,framförallt tidpunkten för inflödet av medel. länkommer att utgöra yttre tullgräns mot . Vad dessaförhållanden kommer att innebära för länet är ännu för tidigtatt sia om.Andelen deltidsarbetslösa är hög i länet (över 6 000).Kanske ett tidens tecken? frågar länsarbetsnämnden i sinrapport.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderArbetsmarknadspolitiska åtgärder är nödvändiga i detsvåra arbetsmarknadspolitiska läge som rått och fortfaranderåder, t.ex. beredskapsarbeten och utbildningsinsatser. Deåtgärder som infördes av den borgerliga regeringen, bl.a.ungdomsarbetsplatser och arbetslivsutveckling (ALU) harbidragit till att minska arbetsmarknadsproblemen i länet.Värmlands län har t.ex. lyckats relativt väl med att få nedlångtidsarbetslösheten. ''Men måste vi få fram riktigajobb'' är länsarbetsnämndens bedömning.Regeringen har i budgetpropositionen presenterat en radarbetsmarknadspolitiska åtgärder, de flesta i form av''reparativa åtgärder''. Som ett huvudnummer föreslås ettnytt anställningsstöd med minskade socialavgifter förarbetsgivare som anställer arbetslösa, somarbetsförmedlingen anvisar. Förslaget är ett erkännande avatt socialavgifterna är en kännbar utgift för företagen menknappast ägnat att ge särskilt många nyanställningar! Det skaockså ses mot bakgrund av att regeringen genomdrivitvaraktiga skattehöjningar på landets näringsliv uppgåendetill ca 36 miljarder kronor.Vi avvisar detta förslag.Regeringen föreslår också att 9 000 äldre ska ges möjlighettill ett särskilt utbildningsarvode för teknisk ellernaturvetenskaplig utbildning. Kostnaden uppgår till över 3miljarder kronor, d.v.s. mer än kostnaden för ett stortuniversitet.Vi avvisar även detta förslag, bl.a. på grund av attstudiefinansieringsvillkoren snedvrids mellan olikastuderande och p.g.a. den orättvisa som uppstår genom''reformer'' som inte alla kan få del av.Vi vill främst genom minskade avgifter och skatterstimulera företagens utveckling så att riktiga jobb uppstår.Det är företag, inte politiker, som skapar jobb!Arbetsmarknadsministern har uttalat att han ''vill skapa400 000 nya jobb'', företrädesvis inom industrin.Vi politiker skapar inga jobb! Vi kan däremot skapaförutsättningar för nya arbetstillfällen genom en politik somgynnar företagsamhet, en politik som ger framtidstro.Den socialdemokratiska regeringen har rivit upp alla dereformer, som den borgerliga regeringen genomförde för attstärka företagens möjligheter till en positiv utveckling, t.ex.borttagandet av skatten på arbetande kapital,dubbelbeskattningen på aktier och en reformering avarbetsrätten för att underlätta framförallt småföretagande.En politik för nya arbetenModerata Samlingspartiet har i ett flertal motioner visatvägen till en politik för fler riktiga arbeten. Det gäller såvälnärings- och skattepolitiska som utbildningsfrågor.Vi vill i denna motion särskilt peka på några åtgärder somskulle ge de värmländska företagen möjlighet att utvecklasoch skapa förutsättningar för nya småföretag att växa upp.SkattepolitikenMålet måste vara att successivt sänka det svenskaskatteuttaget ned mot genomsnittsnivån för andra europeiskaländer, inte minst ur konkurrenssynpunkt. Några viktigaåtgärder:Istället för anställningsstöd vill vi varaktigt införaett generellt borttagande av den allmänna löneskatten om 1,5procent. Det ger en långsiktig effekt och betyder långt meraför företagen än en kortsiktig insats.Dubbelbeskattningenpå aktier, vilken återinförts av (s)-regeringen, bör avskaffas.Det är orimligt att beskatta riskbärande kapital två gånger.Förmögenhetsskatten på arbetande kapital bör avskaffas.Kvittningsrätten av underskott i näringsverksamhet motinkomst av tjänst när det gäller nystartade företag, vilkeninfördes av den borgerliga regeringen, bör återinföras. Inteminst för att stimulera nystart av företag i är det av betydelse att kunna ha ett förvärvsarbetet.ex. i en tätort under tid som det nya företaget, t.ex. hantverkoch småindustri, byggs upp.Underlätta småföretagsamhet!Vad och främst behöver är flersmåföretag, som kan utvecklas och ge fler arbete. Åtgärdertill gagn för småföretagsamheten påbörjades under denborgerliga regeringsperioden, t.ex. kvittningsrätt och andraskattelättnader för nyföretagare samt en viss uppluckring avarbetsrättslagarna. Det skulle t.ex. vara möjligt attprovanställa och att undanta två arbetstagare från''sist in först ut''-regeln. Alla dessa möjligheter har nuborttagits av (s)-regeringen. ''Vi väntar på en kulturrevolution för småföretagen. Menunder tiden värker arbetsrätten som ett skavsår påregeringens förhållande till företagarna''. Detta utropadeAftonbladet i en ledarartikel den 18 januari.Tidningen säger vidare:Förslaget att sänka arbetsgivaravgiften för de företag somnyanställer en arbetslös är ett avregeringens huvudnummer för att få fart på jobben ochtillväxten. Med den massiva kritik som höjts är det tveksamtom förslaget i full skala överlever riksdagsmanglingen.-- -- -- Regeringens s.k. återställare, framförallt avarbetsrätten, skapar irritation mellan småföretagen ochsocialdemokratin. De välmenta fraserna i budgeten om attdet behövs särskilda lösningar för de mindre företagenimponerar inte. Regeringen har inte ens efter fyra månaderfått tag i en ordförande till den nya utredningen omarbetsrätten. Den får sätta sitt hopp till att parterna ska lösafrågan avtalsvägen. Svagt.Några viktiga åtgärder som särskilt gynnar små ochmedelstora företag:Kvittningsrätt mellan underskott avrörelse och inkomst av tjänst under en uppbyggnadsperiodbör återinförasFörbättrade villkor för fåmansbolag.Reglerna bör reformeras såväl vad gäller utdelningar somrealisationsvinst. En regel bör vara att det som inte kanbetecknas som arbetsinkomst skall beskattas somkapitalinkomst. Regeringen bör komma med förslag tillriksdagen i frågan.Ett särskilt riskkapitalavdrag medstimulans för enskilda sparare att inte bara investera ifondsparande eller i etablerade företag utan även i onoteradeaktier direkt eller via särskilda riskkapitalbolag medmotsvarande placeringsinriktning upp till ett belopp om300 och individ bör införasMöjlighet tillvisstidsanställning och provanställning upp till börinförasDen fackliga vetorätten mot entreprenader böravvecklasFörbud mot blockad mot enmans- ochfamiljeföretag bör införasRätt att frångåturordningsreglerna i de mindre företagen bör införasVi anser att regeringen bör undersöka möjligheten tillytterligare förändringar av de stela arbetsrättslagarna. Dettaskulle underlätta nyanställningar i företagen, vilket vore avsärskild vikt för ungdomar, kvinnor och invandrare.Underlätta uppkomsten av en privat tjänstesektor!En mycket stor andel av arbetstillfällena i harfunnits -- och finns -- i den offentliga sektorn. Det arbete somutförs företrädesvis inom den kommunala ochlandstingskommunala sektorn -- t.ex. vård, barn -- ochäldreomsorg -- är viktiga arbeten, som alltid behövs ochkommer att finnas. Alla är emellertid eniga om att denoffentliga sektorn inte kan växa. De flesta säger sig ocksåvara medvetna om att det är i den privata tjänstesektorn somtillväxtpotentialen av arbetstillfällen finns. En del av detarbete som utförs inom den offentliga sektorn -- ofta imonopol -- bör utväxlas till en privat tjänstesektor. vissa omsorgs- och hemtjänster.Det är en alldeles felaktig politik att heltåtergå till kommunala och landstingskommunala monopolinom vård och omsorg, som sker. Vi anser att frietableringsrätt för t.ex. läkare, tandläkare och sjukgymnasterbör återinföras och att andra grupper, t.ex. barnmorskor ochsjuksköterskor bör ges samma rätt. En ''barnomsorgspeng''bör utgå lika till all barnomsorg i kommunen liksom en''skolpeng'' till friskolor, oavsett om verksamheten bedrivsav kommunen eller enskilda. Samma möjlighet bör införasi äldreomsorgen. Kommuner och landsting bör anpassa sinverksamhet efter det befintliga vård- och omsorgsutbudet,inte ha monopol på all ''produktion'' av sådana tjänster.Ett hinder för all enskild verksamhet som skall konkurreramed landsting och kommuner är att den privatatjänstesektorn är belastad med stora skattekilar. Den somanställer någon för t.ex. tjänster i hemmet måste betala ettmycket högt pris för detta p.g.a. att betalningen ska ske påredan beskattade pengar. För att anlita en person som vill ha100 kronor för en tjänst måste uppdragsgivaren i en kommunmed genomsnittlig beskattning förtjäna !Resultatet har blivit att det finns en stor ''svart'' sektor, därden som utför arbetet inte får riktig lön och inte helleromfattas av något trygghetssystem. Det är dags att tvättajobb ''vita''!Privata tjänster är dessutom momsbelagda ochkonkurrensneutralitet råder inte mellan offentlig och privatverksamhet.Det som i rådande statsfinansiella läge kan åtgärdas äravdrag vid inkomstbeskattningen för vissa tjänster samtbefrielse från eller sänkt mervärdesskatt på vissa tjänster.Vi är medvetna om att EU-reglerna f.n. inte medgerselektiva skatteförändringar. Regeringen bör dock fullföljadet initiativ som togs under den förra mandatperioden för attundanröja hinder för en reformering av tjänstebeskattningen.Den s.k. tjänsteutredningen presenterade förslag sominnebar att 20 000--60 000 hushållstjänster borde tillkomma,troligen den högsta siffran, om skatteavdrag medgavs. Detfinns utredningar som ger betydligt högre siffror.Det är mycket viktigt att ovanstående möjligheter tas påallvar i med ökad rationalisering och effektivisering.Det är i sektorn omvårdnad och tjänster i hemmen som denstora utvecklingspotentialen för nya arbetstillfällen finns.Många nya tjänsteföretag skulle kunna utvecklas på dettaområde.Den borgerliga regeringen tog ett första steg mot avdragför vissa omsorgstjänster genom införandet av avdragsrättför styrkta barnomsorgskostnader upp till 24 000 kronorsamtidigt som ett vårdnadsbidrag infördes. Denna möjlighethar (s)-regeringen borttagit.Varje ansvarsfull regering måste ta frågan om enutveckling av den privata tjänstesektorn även inomomvårdnad och hemtjänst på allvar. Vi föreslår att regeringenåterkommer till med förslag i dessa frågor.Utbildning för kompetensDet kan inte nog framhållas hur viktig utbildning ochkompetensutveckling är för att ska kunna bli enframgångsrik nation med framgångsrika företag. Kunskapenär den viktigaste produktionsfaktorn i dagens ochmorgondagens samhälle och en god utbildning är denviktigaste faktorn även för de enskilda arbetstagarna.Vi vill i denna motion endast framhålla vikten av enlångsiktig strategi för kunskapsutbyggnad och motsätter ossdärför hastigt hopkomna förslag somarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Vi vill särskilt framhålla vikten av ett system förkvalificerad yrkesutbildning i samverkan med företagen. I enmoderat partimotion har framförts förslaget om en skyndsamuppbyggnad om ca 20 000 sådana utbildningsplatser. Denförra regeringen reserverade ett belopp om statsbidrag meden miljard kronor för utveckling av en sådanutbildningsreform. Resurserna förutsattes bli överflyttadefrån kortsiktiga arbetsmarknadsinsatser.Vi anser att regeringen efter samråd med företagensorganisationer bör återkomma till med ett förslagi denna riktning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget om ett riktatanställningsstöd,2. att avslår förslaget om ett särskiltutbildningsarvode till arbetslösa,3. att beslutar avskaffa löneskatten om1,,14. att beslutar avskaffa dubbelbeskattningen påaktier,15. att beslutar avskaffa den statligaförmögenhetsskatten fr.o.m. ,16. att beslutar återinföra de regler för kvittningav underskott i näringsverksamhet som gällde 1994,17. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av lindrad och förenklad beskattning avdelägare i fåmansbolag,18. att hos regeringen begär förslag omriskkapitalavdrag i enlighet med vad som anförts imotionen,19. att beslutar återinföra de förändringar inomarbetsrättens område som infördes av tidigare regering ochutreder möjligheterna till ytterligare förändringar avarbetsrätten i syfte att stimulera nyanställningar,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fri etableringsrätt inomvårdsektorn,211. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatteavdrag och mervärdesskattinom den privata tjänstesektorn,112. att hos regeringen begär förslag till en nyform av eftergymnasiala kvalificerade yrkesutbildningar isamverkan med företagaren.