mot · GJ02Fi28 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling Det är med stor besvikelse vi konstaterar att regeringentydligen anser att tillväxten kan "pratas" fram. Det har sagtsmånga gånger, men tål tydligen att upprepas igen; tillväxtenskapas inte av politiker och fagra ord. Däremot kanförutsättningar för tillväxt ges om politiker skapar uthålligaoch tydliga spelregler, men också gör upp en spelplan somger samma förutsättningar för alla att delta i spelet.Vad gäller spelreglerna är regeringen i propositionen nog så tydlig i sinotydlighet. Höjd koldioxidskatt - om EU går med på det. Besked om för-ändringar i arbetslöshetsförsäkringen, men fortfarande inga besked till demsom av tillhörighet i en allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkringinte längre omfattas av någon. Utredning om att ta bort dubbelbeskattningensom återinfördes efter regeringstillträdet, men törs någon lita på att det blirmera än en utredning? Ord, ord, ord - var finns de "skarpa" förslagen somstimulerar de drivkrafter som ger tillväxt?När det gäller spelplanen, d.v.s. infrastrukturen, är regeringen om möjligtännu otydligare. Vackra ord om kommunikationer löser inte problemen medexempelvis tjälskador och avstängda vägar i inland. De extramiljarder till vägunderhåll som har beslutats kan aldrig dölja detfaktum att i kronor per vägkilometer har underhållsanslagen minskat.Dribblande med medel över budgetåret kan aldrig skyla sanningen om attanslagen till enskilda vägar har halverats.Regeringen talar i propositionen vackert om vikten av kompetenshöjning,en annan viktig del av spelplanen, men satsar inte ETT ÖRE på den - förnärvarande. Däremot drar man slutsatser av lyckade universitets- ochhögskolesatsningar i , och . Slutsatserna är dock starktförenklade och tyder på bristande kunskaper även om vad som ärtillväxtbefrämjande inom universitets- och högskolevärlden. Att sprida medelför högre utbildning och forskning på samma sätt som man sprider gödsel pååkrarna ger samma effekt som den fick som sådde sin säd på hälleberget.Utbyggnaden av och till komplettauniversitet är därför den mest angelägna prioriteringen inomforskning och högre utbildning.Tyvärr, den slutsats man resignerat måste dra av regeringens s.k. tillväxt-proposition är att, oförmögen till handling, försöker man tala sig tilltillväxt.Risken är att medan gräset växer dör kon.I kommittémotion 1994/95:A49 från ladesförslag som om de hade anammats av regeringen kunde ha gett till-växtpropositionen ett konkretare innehåll och som framför allt berör de norradelarna av . Vi tillåter oss därför att återuppväcka den del ur sagdakommittémotion som är aktuell i anslutning till den nu aktuella pro-positionens avsnitt om Utbildning, kompetensutveckling och forsknings-politik.Moderaterna företräder från allmänna utgångspunkter en politik sombegränsar mängden selektiva insatser. I stället vill vi främja villkor som göratt människor och företag av egen kraft och efter egna bedömningar kanutvecklas. En modern regionalpolitik bör utgå från motsvarande principer.Det innebär att en avveckling av de selektiva företagsstöden inom regional-politiken nu bör inledas. Avvecklingen bör ske somsäkerställer att företag som etablerats under vissa givna villkor inte drastisktfår spelreglerna förändrade.Transportstödet bör finnas kvar för att kompensera det geografiska avståndsom är så tydligt i de s.k. gleshetsområdena. Det bör emellertid övervägashuruvida stödet bättre skulle kunna främja ny verksamhet och nya branscher,där persontransporter och tjänster spelar en allt större roll.KunskapssatsningRegeringens flummiga tal om kompetens, som inte hellerinnehåller något skarpt förslag borde vad avser norra av följande förslag till kunskapssatsningar.I stället för selektiva företagsstöd bör en kunskapssatsning, framför alltinriktad på norra inland, genomföras i syfte att höja dessa områdensallmänna attraktionskraft för bl.a. företagsetableringar. Såväl utbildning sominsatser för att främja teknologiöverföring bör komma i fråga. En sådankunskapssatsning skall dra nytta av den modernaste informationsteknologinför förmedling av kunskaperna. Också mer geografiskt svårtillgängligaområden kan härigenom bli delaktiga i en dynamisk utveckling.De kunskapsinsatser som föreslås skall omfatta högstadium,gymnasiet, den högre utbildningen samt vidareutbildning av vuxna inomteknik, naturvetenskap, språk och företagsekonomi. Inom kunskapsinsatsensram skall även teknologiöverföring kunna ske från universitet och högskolortill företag. Hela kunskapsinsatsen bör kunna bidra till att skapa förutsätt-ningar för att öka förädlingsgraden inom framför allt den norrländskaindustrin.Ansvaret för kunskapsinsatsen bör läggas på en organisation i vilken iförsta hand , och Mitthögskolansamverkar. Denna organisation bör tilldelas det fulla ansvaret för innehåll ochkvalitet, men kan också utnyttja andra för att förmedla undervisningen. Ensamverkan med den lokala skolan, inklusive komvux, är självklar. De treläroanstalterna har redan visat att de såväl enskilt som i samverkan har viljaoch förmåga att stödja utvecklingen i inlandet.Finansieringen skall ske via en successiv avveckling av detselektiva företagsstödet. (För den som vill fördjupa sig ytterligare i detaljerna kring förslagetrekommenderas den moderata kommittémotionen till läsning. )VägunderhållAv alla generella satsningar som måste åstadkommas för attspelplanen skall bli tillgänglig för alla är olika former avkommunikationssatsningar. Infrastrukturutbyggnaden pågårockså för fullt efter beslut av den förra borgerliga majoriteteni . Tyvärr kan nyinvesteringarna inte hjälpa upp detbehov av underhåll och förstärkningsåtgärder som framförallt det lågtrafikerade vägnätet har. Halveringen av bidragentill enskilda vägar har inte precis förbättrat förutsättningarnaför att klara detta behov. Signalerna från om attunderhållspengar nu omfördelas inom verket och läggs på detrafikstarka i stället för de trafiksvaga vägarna ger inte denstabilitet i spelplanen som gynnar tillväxten i landets glesarebefolkade delar.Det talas i allt vidlyftigare ordalag om att de gamla basindustriernaförsvinner och att det är i de nya teknologierna som framtiden ligger. Faktumär dock att exportnetto till den allt dominerande delen kommer frånde gamla basindustrierna som dock i sanning har blivit mer högteknologiska.Att pappers-, metall- och verkstadsindustrierna har blivit högteknologi-branscher innebär dock inte att behovet av råvaror har försvunnit. De som troratt de gamla transportbehoven av råvara på vattendrag, järnvägar och vägarförsvinner med informationsteknikens inträde biter sig själva i svansen. Föratt de nya högteknologiska processerna skall fungera på bästa sätt är tvärt ombehovet av snabba och säkra transporter större än tidigare.Det har visat sig att drift och underhåll av enskilda vägar kan ske till enkostnad som bara är drygt hälften av vad motsvarande lågtrafikerade vägarkostar i regi. Drift och underhåll för de enskilda vägarna kostarca. Av detta har staten svarat för ca. 7kronor.Det förslag som regeringen lade om en halvering av anslagen och som enmajoritet av ställde sig bakom innebär att staten skall stå för 3:50kronor per vägmeter. av det allmänna vägnätetkan jämföras med det enskilda vägnätet som kostar ca. pervägmeter i drift och underhåll. Regeringen borde, i stället för att sänkaanslagen till enskilda vägar, ha lagt ett förslag om hur det statliga,lågtrafikerade vägnätet skall sänka sina kostnader till den nivå som enskildaväghållare förmår att klara, d.v.s ca. En sådanåtgärd skulle innebära en besparing på mellan 600 och 800 miljoner kronoroch således medge inte bara att anslagen till enskilda vägar skulle kunnaåterställas till sin gamla nivå utan också att anslagen till bärighetsåtgärder,drift och underhåll på det lågtrafikerade vägnätet skulle kunna ökas. Det voreen tillväxtbefrämjande åtgärd som kommer hela landet till del. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en successiv avveckling av det selektivaföretagsstödet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kunskapsinsatser för regional tillväxt,3.4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anslagen för drift och underhåll av enskilda ochstatliga vägar..11FStockholm den 15 november 1995Ulla ()()