mot · GI02Ub905 · 1995-01-25 00:00:00 — Mindre donationsfonder ochstiftelser som delar ut mindre summor till stöd för olikaändamål enligt donatorns önskningar berörs naturligtvis somregel inte alls.Omdisponeringen avser t.ex. anslag för forskning interntoch externt för statliga verk och departement, olikasektorsorgan samt stora, tunga stiftelser och fonder medomfattande anslagsverksamhet. Det är alltså inte enbart detre under förra mandatperioden inrättade stiftelserna meduppbundet löntagarfondkapital som avses, även om dessastiftelser borde kunna lämna bidrag i betydligt störreproportion än de etablerade. Förhandlingar börinledas med de större anslagbeviljande instansernaför att finna lämpliga former för en omdisponering av medel.I ett övergångsskede bör också mottagande forskningsrådkunna ta över ansvaret för vissa pågående projekt som harinslag av grundforskningskaraktär. Det bör ocksåuppmärksammas att grundforskning inte är något alldeleshelt skilt från tillämpad forskning. Naturligtvis stöderforskningsråden också mycket forskning vars resultat kandirekt omsättas i nytta för samhället.4.4.3 Samordning och effektivisering avforskningsresurserGenom forskningsrådens ökade ansvar för svenskforskning får råden också ett större ansvar för att tillgodosegränsöverskridande forskning, tvärvetenskaplig forskning.Den samverkan som redan finns mellan råd och mellanämnesgrupper inom vissa råd skall utvecklas ytterligare.Förstärkningen av anslaget till FRN motiverashuvudsakligen av att FRN skall ta ett betydligt större ansvarför samordning av finansieringen av tvärvetenskapligaprojekt. Möjligheterna att knyta TFR:s projekt till projekt vidövriga forskningsråd är här av speciell betydelse. FRN skallfå ett ökat ansvar för samordning med forskning inom olikasektorsorgan och inom näringslivet.4.4.4 TFR en resurs med nya viktiga uppgifterTFR:s verksamhet har ännu inte stabiliserats och dessanknytning till övrig forskning är ännu delvis oklar. Härfinns emellertid sannolikt en utvecklingspotential som i varjefall bör prövas genom att TFR också kan stärkasin tvärvetenskapliga funktion. Det kan naturligtvis vara avutomordentlig betydelse om teknisk utveckling ochforskning på ett tidigt stadium anknyter till det som händerinom forskningen vid övriga forskningsråd.Teknikutveckling i nära anslutning till framsteg inom andraforskningsdiscipliner (modern miljöforskning och forskningkring ekologiskt jordbruk, medicinsk forskning, forskningkring inomhusmiljöer, ekologiskt byggande, forskning förutveckling av förnyelsebara energikällor, etc) kan väsentligtunderlättas genom TFR. Här har också FRN, genom sinmångåriga erfarenhet av samordningsfrågor, en viktiguppgift.4.4.5 Moderniserad sektorsforskning med god kvalitetVid en genomgång av sektorsforskningens resurser börockså en omprövning av behoven ske så att fördelningenverkligen återspeglar samhällets behov. Därvid bör även deökade möjligheterna till internationellt stöd för forskninginom vissa tillämpningsområden uppmärksammas, t.ex.inom EU:s ramprogram. Det är också viktigt att ut-värderingen sker i ett helhetsperspektiv så att onödigakvalitetsbrister kan botas och dubbelarbete undvikas.Miljöpartiet föreslår att en sådan utredning och utvärderingav hela sektorsforskningen görs och att därvid förslag tasfram för en genomgripande effektivisering av forskningeninom alla olika områden.4.4.6 Stärk sektorsforskningen inom miljöskydd,miljövänlig produktion och varuhantering samtmiljöbetingade hälsoriskerDe miljöproblem som det moderna samhället står införkräver stora forskningsinsatser . Viföreslår att regeringen i sitt förslag till omfördelning avmedel för sektorsforskning speciellt uppmärksammarbehovet av stöd till forskning inom miljöskydd, miljövänligproduktion och varuhantering samt miljöbetingathälsoskydd.4.4.7 Stoppa djurförsök för tester av onödiga varoromedelbartMiljöpartiet kräver att djurförsök som gäller tester föronödiga varor som kosmetika ska stoppas. I övrigt skalldjurförsök minimeras och ersättas med andra metoder,exempelvis försök med cellodlingar.4.4.8 Oinskränkt myndighetsansvar för vetenskapligadjurförsökI vetenskapliga försök med djur utsätts djuren för olikagrad av lidande. En särskild försöksdjursetisk nämndbedömer för varje sådant försök om graden av lidande kanaccepteras med hänsyn till försökets betydelse.Felbedömningar kan lätt uppstå dels genom att nämndensaknar kompetens för säkra förutsägelser om förväntatlidande och dels genom att oförutsedda komplikationer kantillträda. Då djuren i ett försök utsätts för större lidande ändet som nämnden förutsett vid den etiska bedömningen kanenligt gällande lagstiftning inte ställas krav från t.ex.ansvarig veterinär att försöket ändras eller avbryts. Viföreslår att djurskyddslagen ändras så att ansvarig veterinärfår samma juridiska möjligheter att ingripa vid lidande somuppenbart överskrider det som försöksdjursetiska nämndenvid sin bedömning avsåg, som ansvarig veterinär har vidandra fall av djurplågeri. Vid sådant överskridande avförutsett lidande skall lidandet jämställas med djurplågeri ilagens mening.4.4.9 Etisk bedömning under full insiktDe djurförsöksetiska nämnderna vid universitetengranskar alla ansökningar om djurförsök förtillståndsgivning. Man arbetar i grupper om tre bedömaremed varje ansökan, varvid en representerar allmänheten (enrepresentant för någon djurskyddsförening), en representerarforskarna medan den tredje ofta representerar dendjurvårdande personalen. Vi föreslår att anvisningarna fördessa nämnders arbetsrutiner ändras och specificeras så attvarje tregrupp som deltagit vid godkännande av ettdjurförsök också skall närvara vid minst ett avförsökstillfällena. Det skall dessutom vara obligatoriskt fördessa gruppledamöter att besöka djuren mellan försöken föratt själva se hur djuren har det i förvaringsburen e.d. Vidareskall de närvara vid avlivningen av försöksdjuren. Om djurenej avlivas efter försökets avslutande skall debesöka djuren även efter försökets avslutande och därvidtillse att djurets lidande ej förlängs i onödan. Syftet meddenna utökning av nämndens åligganden är att geledamöterna kunskaper och erfarenheter av den verklighetsom deras bedömningar avser, till gagn i deras fortsattaarbete. Däremot skall inte besöken ha någratillsynsfunktioner. Tillsynsansvaret skall oförändrat ligga påansvarig myndighet och verkställas av myndighetenstjänsteman (veterinär).Det är viktigt att alla ledamöter i en försöksdjursetisknämnd har goda kunskaper om berörda djurarters naturligalevnadssätt, speciella behov och beteende. Universitet meden etisk nämnd bör ansvara för att sådan utbildning ges tillledamöterna. För finansiering av denna utbildning skallmedel avsättas från de anslag som bekostarforskningsprojekten. Detta kan göras direkt vid berördaforskningsråd.5. VuxenutbildningMöjligheterna för vuxenstudier är av tradition goda isvenskt utbildningsväsende. Folkhögskolor,vuxengymnasium, Grundvux, Komvux, studieförbund,yrkesskolor, universitet och högskolor, m fl utgörtillsammans en god samlad resurs för behovet avvuxenutbildning. Genom att en omfattandeutbildningsverksamhet har tillkommit via insatser för attminska den öppna arbetslösheten och skapa meningsfullaverksamheter för arbetslösa har vuxenutbildningen under detvå genomgått en drastisk ökning. Resursernaför vuxenutbildning är därmed också i stort sett vältillgodosedda och ligger långt utöver vadlandet normalt behöver för denna sektor.5.1 Målmedveten planering även vid utbildning avarbetslöshetsskälMiljöpartiet förutsätter att regeringen noga följer huravsatta resurser används och föreslår nödvändiga justeringarallteftersom erfarenheterna samlas och betingelserna påarbetsmarknaden förändras. Vi måste ännu ha storflexibilitet i vuxenutbildningen. Folkhögskolor,studieförbund och andra stora folkbildningsinstitutioner haren viktig uppgift i att erbjuda värdefulla utbildningar förvuxna som tillfälligt saknar arbete.De extraordinära åtgärderna inom vuxenutbildningen fåremellertid inte dominera så till den grad attvuxenutbildningen på tar skada. Goda traditionerskall kunna bevaras och stabiliteten i etableradeverksamheter får inte försvinna. Även med en sjunkandearbetslöshet kommer, framåt, arbetslöshetenatt vara, för svenska normala förhållanden, mycket hög. Detär därför angeläget att även planeringen av den del avfortbildningen som motiveras av arbetslösheten skerlångsiktigt och med hänsyn till samhällets många olikabehov av utbildning. En sådan utveckling skulle gagnas omregeringen i kompletteringspropositionen höjde de ordinariebidragen till redan befintliga utbildningsenheter så att denutökade verksamheten med anledning av arbetslösheten kaninordnas i planeringen. Detta främjar möjligheterna tillsamordning och jämn kvalitet inom kursutbudet som helhet.En fråga av växande betydelse inom vuxenutbildningen ärkompletteringsutbildningar för invandrare med, oftakvalificerade, utbildningar och yrkeslivserfarenhet frånhemlandet. Behovet av dylika kompletteringar måste sesöver och anpassas bättre till de förutsättningar som en redanutbildad person har. Mer genomtänktakompletteringsutbildningar skulle sannolikt innebäraavsevärda besparingar i utbildningskostnader samt minskaonödiga tidsfördröjningar i dessa personers återinträde iarbetslivet.Miljöpartiet delar regeringens allmänna inställning vadgäller arbetslöshetsåtgärder i form av utbildningsinsatser. Vivill dock särskilt poängtera att den ökadeutbildningsresursen innebär en unik möjlighet att skapa ettkunnande i landet som gynnar omställningen av det svenskasamhället till långsiktig hållbarhet. En stor del avutbildningsinsatserna bör inriktas på miljöfrågor,miljöteknik, ekologiskt jordbruk, miljöanpassadenergiproduktion, metoder för återvinning ochåteranvändning etc. Vi föreslår att utbildningar med sådaninriktning prioriteras så att står väl rustat att mötaframtidens stora problem. Vi förutsätter att beredstillfälle att deltaga i planeringen av den i dagens läge storaoch rörliga vuxenutbildningen så snart en utvärdering avredan vidtagna åtgärder finns att tillgå. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i gällandeskattelagstiftning i syfte att stimulera föräldraaktivitet vidkommunala förskolor,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder i utbildningen avförskollärare för ökade kunskaper i metodik och organisationvid föräldraaktiva förskolor,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder i utbildningen avförskollärare med anledning av förskolans växande ansvarför förberedande träning och undervisning i nära anknytningtill grundskolepedagogiken,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förskolans formella plats iutbildningsorganisationen samt utökadeansvarsområde,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minimikrav på tillgång tillspeciallärare för svaga elever i , t.ex.speciallärare med särskild kompetens inom området dyslexi,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att kvalificeradundervisning om dyslexi och dess behandling införs ispeciallärarutbildningen och utbildningar av låg- ochmellanstadielärare för så att nödvändigkompetens för omhändertagande av elever med specifika läs-och skrivsvårigheter kan garanteras ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att stärkahemspråksundervisningen i ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorium för program motmobbning vid samtliga svenska skolor,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fritidsverksamheten,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att kommatill rätta med allvarliga brister i tillsynen av skolan enligtgällande lagstiftning,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en breddning av tillsynen avskolan till att omfatta större delar av vad skollagen stipulerar,t.ex. vad gäller mobbning, resurser för barn med specifikaläs- och skrivsvårigheter, elevdemokrati, otillbörligpåverkan (indoktrinering) och skolhälsovård,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fristående skolors status ochfinansiering,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsdirektiv för kommittén somföljer den pågående utvecklingen i gymnasieskolan,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättande av en utredning somnärmare skall granska och högskolorsyrkesutbildningar med särskild prövning av olikayrkesutbildningars naturliga hemvist,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar istudiemedelssystemet för att undvika orimlig skuldsättningoch olycklig styrning i val av utbildning,216. att beslutar anslå 127 500 000 miljonerkronor för att behålla de rabatterade tågresorna (genomCSN-kortet) som förmån för studerande vid universitet ochhögskolor,217. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att underlättatvärvetenskapliga studier över fakultetsgränserna igrundutbildningen vid universitet och högskolor,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utredning som skallframlägga förslag om ordnad utbildning vid universitet ochhögskolor av ekotekniker, miljöekonomer och miljö- ochhälsoskyddsinspektörer,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppdrag till det nyaKanslersämbetet att sammanställa en bruksanvisning föruniversitets- och högskoleutbildningar lämpad för studentervid studieval och för arbetsmarknaden som vägledning vidplanering av personalbehov,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av tydliga direktiv tilluniversitet och högskolor att vidtaga åtgärder för attåstadkomma likvärdiga studieförutsättningar för kvinnor ochmän, med speciell uppmärksamhet på skillnader iförutsättningar för meritering till forskarutbildning,21. att beslutar anslå för attfullfölja övergången från utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster och att utöka antalet doktorandtjänster iforskarutbildningen.22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av finansiering av yngreforskares vetenskapliga verksamhet,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att erbjudalikvärdiga villkor för kvinnor och män i forskarutbildningvid universitet och högskolor,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad rörlighet ochdifferentiering av forskar- och lärartjänster vid universitetoch högskolor,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bristande balans mellangrundforskning och sektorsforskning med hänsyn tillsamhällets behov av forskningsresurser,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag till överföring av medelfrån sektorsforskning till statliga forskningsråd,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidgat ansvar förForskningsrådsnämnden vad gäller övergripandesamordning av anslag till tvärvetenskaplig forskning frånolika forskningsråd,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av verksamheten vidTeknik-vetenskapliga forskningsrådet och speciellt behovetav ökad samverkan med forskning inom övrigaforskningsråds verksamhetsfält,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utredning av densamlade sektorsforskningen i landet med syftet att utarbetaförslag till en genomgripande effektivisering ochsamordning,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av kraftigt ökad forskninginom miljöskydd, miljöbetingat hälsoskydd, miljövänligproduktion samt miljövänligare varuhantering,331. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på stopp för allaonödiga djurförsök, som kan innebära plåga för djuret,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av gällande reglementeoch lagstiftning för vetenskapliga djurförsök så attmyndighetsveterinär har befogenhet att ingripa vid oförutsettlidande för djur i djurförsök,333. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökade krav påförsöksdjursetiska nämnders rutiner vid djurförsöksärendensamt nya bestämmelser om speciell utbildning i djurkunskapför nämndernas ledamöter,334. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts inriktning och organisation avvuxenutbildning och utbildningsinsatser med anledning avden höga arbetslösheten.