ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Sk306 · 1995-01-25 00:00:00 — Taxering av vissa jordbruksfastigheter Fastighetstaxeringen av jordbruksfastigheter har givitanledning till en utbredd diskussion bland näringens utövare.Taxeringen, som bygger på ett av Lantmäteriverketsammanställt provtaxeringsmaterial slår naturligtvis mycketolika i skilda delar av landet. Det är i sig naturligt eftersomprisförändringar på fastigheter skiljer sig mellan olika län.Däremot är skillnaderna mellan relativt näraliggandefastigheter som är belägna i skilda värdeområden högstanmärkningsvärda.Man kan konstateraatt den kraftiga ''tillfälliga''ökningen av fastighetspriser slårigenom fullt ut på taxeringsvärdena,attprovtaxeringsmaterialet uppdelat på kommuner och skildavärdeområden är för litet för att ge en korrekt bild avverkligheten,att för de objekt som förvärvats i syfte attbedriva jord- och skogsbruk ligger köpeskillingen iförhållande till taxeringsvärdet på en väsentligt lägre nivå änför andra förvärv -- t.ex. fritids- och bostadsändamål,attframför allt det tätortsnära jordbruket drabbas av ökadepålagor eftersom brukarna påföres kraftigt höjdafastighetsskatter.Dessutom är det en tydlig tendens att de tätortsnärajordbruken, främst i och Uppsalalän, på grund av många s.k. hästgårdar i speciellt hög graddrabbas av än högre taxeringsvärden.Hästgårdar är avstyckade jordbruksfastigheter som intebrukas som jordbruk utan endast används som bostad.Köpeskillingen för hästgårdar är i förhållande till jordbrukjämförelsevis hög. Eftersom hästgårdarna taxeras somjordbruksfastigheter innebär det att jordbruksfastigheternastaxeringsvärden ''dras med'' till en alltför hög nivå i län därdessa hästgårdar är vanliga.Det innebär en betydande extra ekonomisk börda förjordbruk i framför allt och Uppsalalän, som gör det svårt för många jordbrukare att fortsätta attleva och verka på sina gårdar. I förlängningen leder detta utarmning av landsbygden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av nuvarande regler förfastighetstaxering av jordbruksfastigheter.
mot · GI02Sk307 · 1995-01-25 00:00:00 — Under ett av alla skolbesök i fick vi en fråga omreseavdrag för studerande. Den som undrade läste i . Trots att hanfinansierade sina studier med ett skattepliktigtvuxenstudiestöd, fick han inte göra avdrag för sina resor tilloch från skolan. Eftersom han bodde i några milutanför staden var inte resekostnaderna försumbara.Vi är väl medvetna om det statsfinansiella läget. Det finnsinget utrymme för nya sociala reformer. Men är detviktigt att det inte finns hinder, som försvårar för människoratt bygga på sina kunskaper. Som bekant är satsningen påutbildning en mycket central del i regeringens strategi för attstärka landets ekonomi.Grundregeln i dagens skattesystem är att reseavdrag endastfår göras när utbildningen är att betrakta som arbete. Förövriga studerande är det tänkt att studiestödet även skalltäcka kostnader för resor. Den som finansierar sinavuxenstudier med särskilt vuxenstudiestöd får inte göraavdrag för resor, men den som har utbildningsarvode enligtstudiestödslagen får göra avdrag. För oss förefaller integränsdragningen alldeles självklar, varför frågan böranalyseras närmare i samband med den översyn som förnärvarande görs av studiestödet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn av reglerna förreseavdrag för studerande.
mot · GI02Sk308 · 1995-01-25 00:00:00 — Avdragsrätten för resor till och från barnomsorg Att bilen i många fall är en nödvändighet är ett accepteratfaktumi yrkestrafik av olika slag,som absolut nödvändigersättning när kollektivtrafik inte existerar eller räcker till pågrund av arbetstidens förläggning eller i andra avseenden,och i småbarnsfamiljernas vardagsliv i största allmänhet.I har av alla hushåll tillgång till bil. Förfamiljer med barn är siffran hela 97 procent.I deklarationsanvisningarna ''Dags att deklarera'' ärandemeningen tydlig. Om man inte kan ta sig till arbetet påannat sätt än med egen bil får avdrag göras för kostnader somuppkommer vid resan till och från arbetsplatsen, kostnaderuträknade på visst sätt och inom vissa kostnads- ochtidsramar.Den bilberoende har alltså rätten att göra avdrag förarbetsresor. Tydligen är synen en annan när det rör sig omatt lämna och hämta barn till barnomsorg i samband medarbetsresor. I deklarationsanvisningen uttrycks detta klart,''Du får inte göra avdrag för merkostnader för resor till ochfrån sommarställe eller för omväg till daghem m.m.'', trotsatt möjligheten att lämna barnen till barnomsorg är en direktförutsättning för innehav av anställningen i fråga.För många föräldrar med små barn som väljer att arbetautanför hemmet är bilen av bl.a. tidsmässiga och praktiskaskäl ofta en nödvändighet just för att hämta och lämnabarnen. Därför är det i allra högsta grad rimligt attavdragsrätten utvidgas till att gälla resor till och frånbarnomsorg (under förutsättning att gällande krav påtidsvinst uppfylls). Reglerna bör alltså ändras så att även dentid som åtgår för detta skall få räknas med vidtidsvinstberäkningen, av statsfinansiella skäl dock inte dentillkommande sträckan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att avdragsrätten för arbetsresor börutvidgas till att gälla resor till och från barnomsorg.
mot · GI02Sk310 · 1995-01-25 00:00:00 — Reglerna för beskattning av bilförmån Vi har ett regelverk som i praktiken gör det omöjligtför ett fåmansföretag att ha en firmabil utan att bli beskattadför bilförmån. För att en bil ska räknas som ren firmabilkrävs att den är helt inredd som firmabil (vilket inte allaföretag har behov av), att den inte får köras annat än iföretagsärenden (vilket är så gott som omöjligt att efterleva,i synnerhet för småföretagaren) och att det förs körjournal(vilket man lätt kan missa när flera personer använder bilenoch glömmer att föra upp en sträcka).Inte sällan ser man polisbilar, sopbilar, gatukontorsbilar ståparkerade utanför anställdas bostäder utan attdessa bestraffas med bilförmånsskatt.Om däremot en av delägarna i en firmabil, som i ett faktisktfall, kör hem firmabilen inom samma småstadsom firman ligger i, för att minimera risken för bilinbrott ochbilstöld, beskattas han med åtskilliga tusenlappar förbilförmån. Detta sker bara för att han är omsorgsfull ochaktsam om företagets investering i en firmabil.Regeringen vill förbättra villkoren för småföretagare. Ettmycket välkommet och enkelt sätt att göra det vore attförändra bilförmånsreglerna, så att det blev möjligt attparkera firmabilen vid hemmet för att skydda den mottillgrepp.Genom riksdagsbeslutet om Översyn avtjänsteinkomstbeskattningen (prop. 93/94:90) blirbilförmånen skattefri om en firmabil endast används privat iringa omfattning -- vid endast ett fåtal tillfällen och med ensammanlagd körsträcka på högst . Det ärnaturligtvis en förbättring mot de tidigare, rigida reglerna,men hjälper ändå inte den som regelmässigt vill parkerafirmabilen skyddat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av bilförmånsreglerna försmåföretagare.
mot · GI02Sk311 · 1995-01-25 00:00:00 — Friare användning av skogskontomedel De små och medelstora företagens riskkapitalförsörjninghar varit starkt begränsad. Denborgerliga regeringen vidtog en rad åtgärder för att förbättrasituationen. Bl.a. beslutades om en rad skatte- ochavgiftssänkningar. Industri- och nyföretagarfonden har hjälptmånga nyföretagare. Likaså har olika riskkapitalbolag startatupp sin verksamhet.Trots olika åtgärder finns det fortfarande ett stort behov avriskvilligt kapital till framförallt de små och medelstoraföretagen. Det finns betydande belopp insatta påskogskonto. Ett sätt att komplettera utbudet av riskkapitalvore att medge en friare användning av skogskontomedel.Dessa konton är till stor nytta för yrkesverksamma jord- ochskogsbrukare genom att de bl.a. kan utjämna inkomsternaöver . Detta är ju även grundtanken med dessa konton.För att ägaren skall kunna göra skattefria avskrivningarmåste det dock ske investeringar inom jord- ochskogsbrukets verksamhetsområde, vilket också är detnaturliga användningsområdet.På grund av dessa begränsningar förekommer det intesällan att skogskontomedel utgör ett relativt passivt kapital.Därtill kommer att kapitalet växer genom ränteavkastningen.Detta gör att ett icke ringa kapital ej kommer till aktivanvändning.Min idé är därför att utreda om inte skogskontomedelkunde få användas för att investera i nya näringar i denkommun där medlen förvärvats. Utredningen bör ävenomfatta möjligheten att skattefritt få användaskogskontomedel för aktiekapital och/eller rörelsekapital ny förvärvskälla. Detta under förutsättning attverksamheten är förlagd till den kommun där medlenförvärvats. Ett sådant friare användningssätt borde även varabegränsat till stödområdet eller till andra områden avregionalpolitiskt intresse.En friare användning kan innebära att många idérikapersoner med affärsidéer skulle kunna etablera företag.Därmed skulle även utboägare, som har godaaffärsidéer från näringslivet, stimuleras att vara med ochinvestera i den bygd där de har sin fastighet.Ett sådant friare användningssätt skulle också underlättaatt skaffa riskvilligt kapital i glesbygd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning omkonsekvenserna av ett friare sätt att användaskogskontomedel i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02Sk314 · 1995-01-25 00:00:00 — Lägesavgifter för stora kontor och affärer ''Hela'' människanFör att åter få in ''hela'' människan i storstädernas kärnoroch få en god blandning mellan kontor, affärer och bostäder,vill de gröna införa en form av lägesavgift förkontor och affärslokaler, förslagsvis större än 1000 m2.Lägesavgift blir prispressCentrala lägen uppstår inte bara genom marknadsaktörersförsorg utan lika mycket genom politiska beslut omutbyggnad av infrastruktur, som t.ex. tunnelbanan iStockholm. Det är därför fel att fastighetsägare, andra änstaten, landstingen eller kommunerna, tar hem vinsterna avdessa samhällsinvesteringar. En lägesavgift skulle rimligenpressa priserna så att den totala summan av hyra,kapitalkostnad och lägesavgift blir densamma som utanlägesavgift. Kommunerna skulle få en rättmätig skatteintäktsom kan svara mot fortsatta investeringar i och underhåll avinfrastrukturer. Detta måste också kompletteras med åtgärderför att återföra smygkontoriserade lägenheter till bostäder.Integrerade livsmiljöerDagens segregerade livsmiljöer, med avgränsadefunktioner och långa pendlingsavstånd försvårar enhelhetssyn, gemensamt ansvarstagande och för samhälletpositiva umgängesmönster. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning ommöjligheterna av att införa en lägesavgift enligt vad imotionen anförts.
mot · GI02Sk315 · 1995-01-25 00:00:00 — Ett fortsatt och konkurrenskraftigt yrkesfiske är av storbetydelse för hela vårt land. Störst betydelse har fisket förvåra kustbygder med alla dess fiskelägen.Ett fiske på samma villkor som i våra konkurrentländer gerbättre förutsättningar för våra fiskelägen att överleva ochleva även . Ett aktivt fiske ger dessutomarbete i beredningsindustrin. Möjligheten för en fortsatt ochbra utveckling i beredningsindustrin har ökat i och med vårtmedlemskap i dagsläget råder inte konkurrensneutralitet mellan vårasvenska fiskare och fiskare i eller . IDanmark finns ett särskilt skatteavdrag för yrkesfiskare.Även har särskilda avdrag för fiskare. Det danskaavdraget har godkänts av EU. Avdraget grundar sig på denvälfärdsförlust som fiskaryrket innebär. I haryrkesfiskarna rätt till ett skatteavdrag på 190 danska kronorper påbörjat havsdygn med minst 12 timmars varaktighet.Skatteavdraget omfattar maximalt /år.I dagsläget utgörs besättningarna på många av vårasvenska fiskebåtar av danskar. Ett avdrag, liknande detdanska skulle öppna nya möjligheter och skapa nyavärdefulla arbetstillfällen för många ute i våra kustbygder.Vi anser det angeläget att frågan, som varit uppe förpositivt övervägande hos den förra borgerliga regeringen,åter prövas. Med hänsyn till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om yrkesfiskeavdrag för svenska fiskare.
mot · GI02Sk316 · 1995-01-25 00:00:00 — I finansplanen aviseras kommande förslag till''Fastighetsskatt på skattefria fastigheter'' fr o m år1996. Det gäller jordbruksfastigheter, skogsmark,industribyggnader och kommersiella lokaler. I ettpressmeddelande från , daterat 22november 1994, heter det bl a : ''De åtgärder som föreslåskoncentreras så långt som möjligt till sektorer som blirbidragsmottagare från EU eller till områden som i andraavseenden särskilt gynnas av ett medlemskap. ''Skogsbruket är ingen bidragsmottagare. Skogsbruketgynnas inte heller särskilt av ett medlemskap i . Det finnsfrån dessa utgångspunkter inga motiv för att beläggaskogsmark med en speciell skatt. Till de av regeringen självangivna motiven kommer att en fastighetsskatt innebär skattpå det arbetande kapitalet, vilket det råder stor politiskenighet om att försöka undvika. Det är produktionen somskall beskattas. En fastighetsskatt av den modell somregeringen aviserar i finansplanen strider också mot en annangrundläggande skatteprincip, nämligen skatt efter bärkraft.Den aviserade fastighetsskatten kommer att utgå oberoendeav vilka möjligheter som finns att ett enskilt år skaffa intäkterfrån fastigheten.Formuleringen ''på skattefria fastigheter'' är ocksåanmärkningsvärd. Den kan tolkas så att det inte skulle utgånågon skatt från en skogsfastighet. Så är emellertid fallet. Deprodukter i form av olika virkessortiment som tas ut ärföremål för inkomstbeskattning på samma sätt som gäller förandra näringar. Härtill kommer för enskilda fastighetsägarede lagstadgade avgifterna av olka slag. Skogsbruket kommerdärtill att drabbas av de ökade skatter av generell natur somregeringen föreslår, såsom höjd arbetsgivaravgift, skatt pådieselolja m.m.Skatten är inte heller så harmlös som det i olikasammanhang görs gällande. Den aviserade skatten -- 0,5%på skogsbruksvärdet -- innebär att av bruttointäktenfrån en möjlig uthållig årsavverkning tas i skatt. Ommotsvarande skatt på produktionsvärdet, utöver gällandeefter resultat, skulle tas ut för företag av typ ,, osv, skulle med all säkerhet resultatetbli att dessa företag förlade produktionen utanför landetsgränser. Det förhållandet att skogsmark inte kan flyttas urlandet bör rimligen inte tas som intäkt för en särbeskattning.Skogbruket skall vara med och ta sin del av kostnadernaför medlemskapet i EU. Det bör ske genom skatteåtgärderav generell karaktär, dvs som drabbar hela näringslivet likaeller som tas ut av oss medborgare efter sedvanliga principer.Det kan inte vara rimligt med någon form av särbeskattningav skogsmark. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att inte utsätta skogsmarkför någon särbeskattning av den modell som regeringenantyder i finansplanen /96.
mot · GI02Sk317 · 1995-01-25 00:00:00 — Behovet av stöd från enskilda och solidaritet med världensfattiga människor har tyvärr inte minskat. får vibevis för det enorma behov som finns i olika delar av vårvärld inte minst nu i f.d. . För att uppmuntraenskilda donationer anser vi att en avdragsrätt för gåvor tillideella ändamål skall införas. En avdragsrätt avdenna typ finns i bl.a. , , ,, och . Den har i flera länder införtsav regeringar i vilka konservativa och socialdemokrater haringått. har t.ex. infört en avdragsrätt förgåvor till utvecklingsbistånd. Avdragsrätten kunde utformaspå följande sätt:Avdrag bör medges -- inom en maximerad beloppsram --för gåva från enskild person tillsvenskt trossamfund somregelbundet anordnar offentlig gudstjänst liksom organ förtrossamfund, t.ex. församling,samarbetsorgan förtrossamfund,organisation som är anknuten till trossamfundoch vars verksamhet kan anses utgöra ett led i samfundet.Vidare bör avdrag medges för gåva till svensk organisationsom i överensstämmelse med sina stadgarutövarhjälpverksamhet till förmån för personer som behöverbistånd av särskilda sociala eller ekonomiska skäl,utövarinternationell biståndsverksamhet,verkar för internationelltsamförstånd eller för respekt för de mänskligarättigheterna,arbetar för att bekämpa sjukdomar eller för attförbättra villkoren för sjuka eller handikappade.Ett högsta belopp för avdrag bör fastställas liksom ettminsta belopp.Det bör ankomma på den skattskyldige att styrka att gåvautgivits.Riksskatteverket bör upprätta en förteckning överorganisationer till vilka utgivna gåvor kan ansesavdragsgilla.Avdragsrätten bör utformas så att den har samma värdeoberoende av givarens inkomst, exempelvis i form av enreduktion på slutskatten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om avdragsrättför vissa gåvor till ideellt och humanitärt arbete.
mot · GI02Sk318 · 1995-01-25 00:00:00 — I förmögenhetsbeskattningen finns den sista kvarlevan ivårt skattesystem av den föråldrade syn på kvinnor, som förrgenomsyrade samhället, nämligen sambeskattning avförmögenhet.Det principiella argumentet för att avskaffa den föråldrade,orättvisa och ojämställda sambeskattningen är väl känt.Även om man anser att principer inte hör hemma iskattesystemet -- vilket de gör! -- finns det en rad bärandeargument av mer praktisk natur.Ett avskaffande av sambeskattningen skulle troligtvisspara pengar åt staten, då den kostar alldeles för mycket iadministration. Dessa pengar kan användas på ett mycketbättre sätt, t.ex. för att kontrollera att andra skatter betalasordentligt.Skatteförvaltningen skulle slippa lägga ned onödig tid påatt ta reda på vem som bor med vem och vem som har ellerhar haft barn med vem eller vem som råkar bo ihop mednågon som man tidigare varit gift med. För övrigt serfamiljerna inte ut som förr, en man och en kvinna med varsitt barn från ett tidigare förhållande (med gemensamvårdnad med övriga föräldrar) särbeskattas ända tills de fårett gemensamt barn då helt plötsligt alla fem sambeskattasutan hänsyn till barnens övriga inblandade föräldrarsförmögenhetssituation. Sammanboende av samma könslipper helt undan den sambeskattning som sammanboendeav varsitt kön kan råka på, eller som samboende av sammakön utsätts för i det fall de registrerar sitt partnerskap.Det finns inga fördelningspolitiska skäl för att ha kvardenna sambeskattning och den är en ren kostnad församhället. Någon ny utredning i frågan behövs inte; Ds1990:91 är fullt gångbar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett avskaffande avsambeskattningen av förmögenhet.
mot · GI02Sk322 · 1995-01-25 00:00:00 — Utvecklingen av de mindre företagen har av såväl dentidigare som den nuvarande regeringen framhållits somsärskilt viktig för att skapa ökad ekonomisk tillväxt ochsysselsättning.För att underlätta generationsskiften i familjeföretagsänktes arvs- och gåvoskatten 1992. Sänkningen bör ses somett första steg för att undvika att likviditeten ifamiljeföretagen försämras vid överförandet avverksamheten mellan generationer. Vid samma tillfälleslopades även förmögenhetsskatten på arbetande kapital ismåföretagen.Trots sänkningen försvårar och fördyrar arvs- ochgåvoskatten alltjämt generationsskiften i familjeägdaföretag. Konsekvenserna blir särskilt allvarliga för mindreoch medelstora familjeföretag. Skatten bör därför slopas påsamma sätt som förmögenhetsskatten på tillgångar inäringsverksamhet och aktier i onoterade företag slopades.Skall arvsskatten betalas med lönemedel från företagetmåste alltjämt och för varjearvsskattekrona som skall betalas tas ut ur företaget för attbetala skatten. Det påverkar företagets likviditet ochmöjligheter till expansion och nyanställning, förutom att detallvarligt försvårar generationsskiften. Alternativt måsteutdelningsbara vinster och/eller utdelade sådana successivtreserveras för detta ändamål. Detta hämmar av naturliga skälföretagets utvecklingsmöjligheter. Trots att situationen harförbättrats väsentligt genom att såvälarvsskatten som marginalskatten på tjänsteinkomster sänkts,är situationen vid ett generationsskifte i ett familjeföretagännu inte acceptabel.Skatten drabbar främst ägare till mindre företag. Därmedbidrar den till att konservera den svenskanäringslivsstrukturen med alltför få medelstora företaggenom att soliditeten sjunker i samband med ettgenerationsskifte.Tidigare biträdande finansministern att en utredning skulle tillsättas för att se över arvs-och gåvoskattelagen. Någon utredning kom aldrig till ståndpå grund av annat pågående lagstiftningsarbete.Olika alternativ för att neutralisera effekten av arvs- ochgåvoskatten på arbetande kapital kan också tänkas.Ett alternativ är att skatten skall kunna räknas av motbolagsskatten. För enskild näringsverksamhet skall enmotsvarande avräkning kunna få göras mot inkomstskattenpå näringsverksamheten.Under alla omständigheter bör skatten kunna få betalasunder , t.ex. . Då vet den nya generationenatt några snabba utförsäljningar eller annars omotiverat högalöneuttag inte behöver göras i samband med ettgenerationsskifte.Slopandet av arvs- och gåvoskatten på arbetande kapital imindre och medelstora familjeföretag kan finansieras genomen allmän bouppteckningsavgift för inregistrering avbouppteckning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arvs- och gåvoskatten.
mot · GI02Sk323 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringen har föreslagit att en särskild fastighetsskatt på0,av skogsbruksvärdet införs för att finansieramedlemskapet i EU. Den nu föreslagna fastighetsskattenmotsvarar vid en schablonmässig beräkning avbruttointäkterna från skogsbruket. Regeringen avser attåterkomma till med ett slutgiltigt förslag undervårriksdagen.Vid en första anblick kan en särskild skatt på 0,5 procentav skogsbruksvärdet verka harmlös, men det är ganska storasummor det handlar om totalt. De svenska skogsägarna äger imedeltal ca skog. Om skogen är taxerad till 16 000kronor per hektar innebär det att den genomsnittligaskogsägaren skall betala runt år efter år.Den föreslagna skatten är orättvis. Den har tydlig karaktärav straffskatt. Den står inte heller i överensstämmelse medregeringens egna intentioner. I propositionen ''Finansieringav medlemskap i '' (1994/95:122) står det bl.a. följande:En strävan är att skatteåtgärderna så långt möjligtkoncentreras till sektorer som är bidragsmottagare från EUeller till aktiviteter som i andra avseenden kan anses gynnasav ett medlemskap.Skogsbruket är ingen bidragstagare. Skogsbruket gynnasinte heller i andra avseenden särskilt av ett medlemskap.Skogsnäringen har samma för- och nackdelar som det övriganäringslivet har. Därför är det inte rimligt att straffbeskattaen näring som regeringen uppenbarligen nu tänker göra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag att införafastighetsskatt på skogsbruksvärdet.