mot · GI02U208 · 1995-01-25 00:00:00 — Demokrati och mänskliga rättigheter För enbart sedan var ett demokratisktstyrelseskick i allt väsentligt förbehållet västvärlden, ,ett knappt tiotal länder i samt ett fåtal länder iAfrika och övriga delar av Asien.Idag är läget helt annorlunda. Demokratin har gjortdramatiska framsteg.Det mest omvälvande är kommunistdiktaturernas fall iÖsteuropa. Av de närmare 30 länder som finns på detgamla sovjetblockets territorium är ca 20 klart demokratiskaeller åtminstone tydligt framväxande demokratier. Klartodemokratiska regimer finns i , ochSerbien.I har demokratin gjort segertåg. I dagensläge är det endast som har en enpartidiktatur. Allaövriga länder har folkvalda regeringar. är lägetbräckligt i åtskilliga latinamerikanska demokratier. Menutvecklingen är, med enstaka undantag, på rätt väg.De diktaturer som finns kvar är dels ett block avsocialistiska enpartistater i : ,, , och , delsdiktaturer i ett bälte från över ochfortfarande många länder i söder om i och har varitpåtaglig. Förutom de socialistiska diktaturerna är Indonesiendet stora undantaget.Även i har demokratins framsteg varit påtagliga.Det gäller särskilt i södra där inte minst den fredligaövergången från apartheid till demokrati i Sydafrikanskarepubliken har inneburit en avsevärd förstärkning av dendemokratiska stabiliteten i hela södra och har läget också förbättrats.Med undantag för råder nu fred i dessa länder.Läget är inte lika ljust i Central- och . Här harläget t.o.m. förvärrats på vissa håll. , ochNigeria är de mest tydliga exemplen. Läget i efterfolkmordet och spänningen i inger stor oro.MedelhavsområdetDet mest anmärkningsvärda är att det fortfarande enbartfinns auktoritära eller rent diktatoriska regimer i arabvärlden.Situationen i länder som , , , ochAlgeriet är mycket allvarlig. I de flesta av dessa liksom i Iranråder ett förtryck som kan karaktäriseras som bland dehårdaste på jorden.Den europeiska unionen utvecklar en målmedvetenstrategi för att stödja utvecklingen i Medelhavsområdet.Avsikten är att vidga handelsförbindelserna för att främjabåde ekonomin och inte minst demokrati och mänskligarättigheter.I dialogen med partners i ärdet viktigt att just frågor om mänskliga rättigheter ochdemokrati kraftfullt betonas. Den hittillsvarandeutvecklingen visar entydigt att det inte räcker med ett storttillflöde av kapital i form av oljeintäkter eller bistånd.Sker inte en demokratisk utveckling och en kraftigtförbättrad respekt för mänskliga rättigheter kommer södraoch östra delen av att fortsätta att vara enmycket instabil region.Sverige bör i sitt agerande inom ramen för EU:smedelhavspolitik betona mänskliga rättigheter ochdemokrati som en förutsättning för en stabil långsiktigutveckling.Mottagarländer av svenskt biståndSverige bidrar till utvecklingen av respekt för mänskligarättigheter och demokrati på olika sätt. Arbetet i FN-systemet är ett sådant. Organisationen för säkerhet ochsamarbete i har i vissa fall gjort betydelsefullainsatser. Genom EU-medlemskapet kan inställningfå ökad tyngd.På ett område har dock ett betydande direktinflytande. Det gäller programländerna för svenskt bistånd.Sverige har här ett direkt ansvar för att systematiskt bidratill främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter.Av de 21 programländer som anges i budgetpropositionenär två enpartidiktaturer, nämligen och . IEtiopien, och möjligen kan det finnas utsiktför demokrati av krig.Huruvida det palestinska självstyret i och Jeriko-området utvecklas till demokrati är ännu oklart. Det finns endel oro kring förseningarna i demokratiprocessen.I , och saknas det demokrati.I övrigt sitter det folkvalda regimer.För att stärka agerande är det angeläget attregeringen fortlöpande noggrant följer utvecklingen vadgäller mänskliga rättigheter och demokrati iprogramländerna. Detta är särskilt angeläget av två skäl.Dels har betydligt större inflytande i just dessaländer, dels finns det en svensk närvaro som gör det möjligtatt mer utförligt än i andra länder följa utvecklingen.Regeringen bör i samband med budgetförslaget geriksdagen en utförlig rapport om situationen vad gällermänskliga rättigheter och demokrati i mottagarländerna.Därigenom kan det finnas ett solitt underlag för en årligdebatt i samband med besked om de svenskabiståndsinsatserna.Hur främja mänskliga rättigheter och demokrati?Det finns ett väl utbyggt internationellt regelsystem somsyftar till att värna den enskilda människans rätt. Dennainternationella rätt finns framför allt förankrad i FN-systemetmen också i vissa regionala sammanhang.Även om det fortfarande finns vissa brister i deninternationella rätten är det stora problemet att en del länderinte ansluter sig till det internationella rättssystemet eller --vilket är ett mer utbrett problem -- att de åtaganden som manhar förpliktigat sig till att vidta inte uppfylls.Det är viktigt att regeringen gör de rätta prioriteringarna.Ofta är det klokare att visa återhållsamhet med nya tillskotttill den internationella rättsordningen och mer betonanödvändigheten av att de faktiskt existerande rättsreglernaföljs. Mekanismer för rapportering och uppföljning är härcentrala. Det finns många internationella organisationer,både offentliga och privata, som belyser läget.Ekonomisk tillväxt och demokratiMänskliga rättigheter och demokrati är centrala ochsjälvklara värden i sig. Det garanterar individens frihet frånförtryck och rätt till medbestämmande.Demokrati och mänskliga rättigheter har också positivaeffekter när det gäller bekämpning av fattigdom ochekonomisk utveckling.I ett demokratiskt land kan inkompetenta regimer avsättas.Det råder en öppen och fri debatt om samhällsproblemen.Befolkningen har då en möjlighet att jämföra utvecklingen idet egna landet med vad som sker i andra länder.På sina håll i främst förs en diskussion om attekonomiska framsteg trots allt främst kan främjas avauktoritära regimer. Denna debatt verkar inte ha så stort stödi den faktiska utvecklingen. Det kan visserligen sägas attländer som och har mycket snabb tillväxtunder både diktatoriska och korrupta regimer. Menerfarenheten från andra snabbväxande asiatiska ekonomierpekar på att demokratins framväxt och respekten förmänskliga rättigheter i länder som och republikenKina har förstärkt den ekonomiska utvecklingen.Det omvända förhållandet är också tydligt. En snabbekonomisk tillväxt har nästan överallt positiva effekter ocksåvad gäller mänskliga rättigheter och demokrati.I en situation med kraftig tillväxt måste det mednödvändighet finnas ett stort mått av personlig rörelsefrihet.Detta kan inte kombineras med ett totalitärt samhälle, därstatsmakten gör anspråk på att dirigera varje del avsamhällets utveckling.Vid en snabb tillväxt växer också av statsmaktenoberoende kraftcentra. I det fria företaget och hos desjälvägande bönderna finns ett oberoende som av erfarenhetär en nödvändig förutsättning för en uthållig demokrati.Det är därför angeläget att en snabb ekonomisk tillväxtstimuleras också därför att det har gynnsamma effekter vadgäller demokrati och mänskliga rättigheter.Ibland framförs kravet att handelsbojkotter elleravbrytande av de ekonomiska förbindelserna med ett landskall användas som påtryckningsmedel. Erfarenheten visaratt detta mycket sällan är en framgångsväg. Istället lederavbrytande av de ekonomiska förbindelserna ofta till attdiktaturen fördjupas och situationen vad gäller mänskligarättigheter förvärras. Regimen kan skylla problemen påutlandet.I vissa särskilt allvarliga fall kan en bojkott varanödvändig. Den måste i så fall vara internationellt beslutadav för att den skall få effekt.Om handel och investeringar främjar företagsamhet ochdet civila samhället gäller motsatsen om bistånd tillstatsmakten i diktaturer eller andra länder där mänskligarättigheter sitter trångt.Pengar skall inte tillföras de strukturer som står förförtrycket. Bistånd till statsmakten bör trappas ner elleravbrytas. Däremot kan bistånd till fria och frivilligaorganisationer vara ett utmärkt sätt att stärka det civilasamhället. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att systematiskt undersöka lägetbeträffande demokrati och mänskliga rättigheter iprogramländerna för svenskt utvecklingsbistånd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utförlig information om lägetbeträffande demokrati och mänskliga rättigheter iprogramländerna för svenskt u-landsbistånd,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen inom ramen förEU:s Medelhavspolitik betonar kravet på demokrati ochmänskliga rättigheter,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen i det internationellasamarbetet inom FN, EU och andra internationella organbetonar vikten av uppföljning av de normer som finnsbeträffande demokrati och mänskliga rättigheter,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiska sanktioner.