ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02A221 · 1995-01-25 00:00:00 — Arbetsmarknadsutbildning i företag utanför Det bör fortfarande vara möjligt att anordnaarbetsmarknadsutbildning och utbildning i företag utomSverige.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att möjlighetenatt bevilja arbetsmarknadsutbildning utomlands upphör.Anslagsmässigt innebär det en summa på ca 10 miljonerårligen. En nedskärning av bidragen till utbildning i företagföreslås med inriktning mot att bidragen helt skall upphöravid ingången av budgetåret 1998.Oklarhet råder huruvida förbudet mot utlandsutbildning idessa avseenden enbart är av besparingsskäl eller en alltförsnäv tolkning av EU-direktiven.Utlandsförbudet är en onödig restriktion och hindrarmöjligheter för utländska företag att etablera sig i Sverige.Frågan är särskilt aktuell efter inträde i denEuropeiska unionen.Efter inträde i EU finnas det företag utanför EUsom vill etablera sig i för att komma innanför EU:stullmurar. I län finns exempel på att ett sådant företagav rationella och lämplighetsskäl önskar förbereda en sådanetablering med utbildning i det egna landet inför etableringeni länet. Detta hindras nu av regeringens förslag om att sådanutbildning förbjuds utomlands. Detta är otillfredsställandeoch försvårar etableringar av nya företag i är främst genom tillkomsten av nya företag somsysselsättningen kan öka. Redan befintliga större företagökar snarare tillväxten genom rationaliseringar än genomnyanställningar. Det rimmar också dåligt med den nyaungdomspraktiken inom EU-länder som regeringen föreslårskall införas. Vidgad internationell syn är befrämjande förutvecklingen och bör underlättas och inte försvåras.Regeringen bör därför omprioritera inomutbildningsanslagen så att arbetsmarknadsutbildning kananordnas utomlands även efter . Även en visssumma för bidrag till utbildning i företag bör avsättas förmöjlighet till utbildning utomlands även efter ingången . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsmarknadsutbildning och bidragtill utbildning i företag utanför och EU fr.o.m. den 1juli 1995.
mot · GI02A222 · 1995-01-25 00:00:00 — De mindre och medelstora företagen kommer att varabetydelsefulla för den framtida sysselsättningen. Det ärdärför viktigt att ta till vara den utvecklingskraft som finnshos småföretagen och stimulera tillkomsten av nyaföretag.Under en lågkonjunktur är olika utbildningsinsatser ettvanligt medel. Det används både för att stärka anställda iföretag och arbetslösa. Den möjligheten finns inte för denenskilde företagaren med mindre än att företaget sätts ikonkurs, upphör och företagaren blir arbetslös. För attmöjliggöra en övervintring av företaget som enkompetensutveckling och tekniköversyn kommer till stånd,bör särskilda insatser göras. Reglerna bör ändras för attmöjliggöra stöd till företag i tillfälliga krissituationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ändrade regler för attmöjliggöra stöd för kompetensutveckling avensamföretagare.
mot · GI02A223 · 1995-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslås att ett nytt tillfälligtanställningsstöd inrättas och att det tidigarerekryteringsstödet inriktas mot de långtidsarbetslösa.I dagens läge med en oerhört besvärande arbetslöshet ochen lika besvärande ekonomisk situation är det nödvändigt attvarje krona som satsas på arbetsmarknadsåtgärder görverklig nytta. Det gäller att så långt som det är möjligtundvika att stöd utbetalas till anställningar som skulle haskett även utan stöd. Därför är det viktigt att ha en godkännedom om de företag som kan bli aktuella för den härtypen av anställningar. Det är också viktigt att de nyareglerna inte utformas så att inte personer som omfattas avåteranställningsrätt blir förbigångna i samband mednyanställningar.Om det ska vara möjligt att klara detta på ett bra sätt krävsdet ett bättre samarbete mellan arbetsförmedlingarna och defackliga organisationerna än vad som ibland varitfallet i samband med utbetalande av rekryteringsstöd.Reglerna för det nya anställningsstödet och det förändraderekryteringsstödet bör därför utformas så att de fackligaorganisationerna alltid ska beredas tillfälle att yttra sig innananställningar görs med hjälp av dessa stöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utformningen avtillämpningsbestämmelserna för anställningsstöd ochrekryteringsstöd.
mot · GI02A224 · 1995-01-25 00:00:00 — Sedan statsbidragen till företagshälsovård togs bort harföretagshälsovården i landet blivit påtagligt försämrad. har den förebyggande verksamheten inomföretagshälsovården helt försvunnit. Detta förhållandekommer att öka arbetsskadefrekvensen . I vissaföretag har man t.o.m. valt att helt och hållet avstå frånföretagshälsovård.De fackliga organisationerna har försökt få till stånd enavtalsreglering av företagshälsovården, men i många fall harman inte lyckats få arbetsgivarparten att gå med på enavtalsreglering.Frågan om arbetsmiljö och företagshälsovård är inte enenskild angelägenhet för arbetsmarknadens parter, eftersomkostnaden för en dålig arbetsmiljö till slut ändå alltid drabbarsamhället som helhet i form av sjukskrivningar ochförtidspensioneringar. Det är därför nödvändigt att i lagföreskriva en viss nivå på företagshälsovården i företagen.En sådan lagstiftning bör vara dispositiv så att den kananpassas i kollektivavtal till de förhållanden som råder i olikabranscher och företag.Den viktigaste delen av en god företagshälsovård är detförebyggande arbete som bedrivs i samverkan mellanskyddsingenjör, läkare och sjukgymnast för att förbättraarbetsmiljö och lära ut ergonomiskt riktiga arbetsmetoder.Företagshälsovården bör därför förutom den renasjukvårdskompetensen ha teknisk och ergonomiskkompetens och även kompetens rörande den psykosocialamiljön. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en lagstiftning omobligatorisk företagshälsovård.
mot · GI02A226 · 1995-01-25 00:00:00 — 1+1=3 när alla goda krafter samverkar!För att söka åstadkomma en effektivare bekämpning avarbetslösheten föreslår vi att kommuner inomSödermanlands län får möjlighet att forma och pröva en nytvärsektoriell arbetsmetod.Mot bakgrund av dagens mycket höga arbetslöshetstal ochlandets ekonomiska läge är nya mer effektiva arbetsmetoderen nödvändighet för att åstadkomma bästa möjliga resultattill minsta möjliga kostnad. Uttryckt på ett annat sätt: att setill att vi får maximal utdelning på varje satsad skattekronai form av att så många som möjligt får stadigvarande arbete.Det är av yttersta vikt att samhällets resurseranvänds på sådant sätt att människor kommer urbidragsberoende vilket bidragsslag det än vara månde.En ny arbetsmetod skall vara så konstruerad och fyllakravet på att inlåsningseffekter i bidragssystemet undanröjsoch att stadigvarande effekter uppnås före tillfälligakortsiktiga lösningar.Problemet i arbetet med arbetslöshetsbekämpningenute i kommunerna är att flera parallella verksamheter såvälstatliga som kommunala arbetar mot samma målgrupp utanatt ha regelmässig kontakt och samordning sinsemellan.Arbetsförmedling, försäkringskassa, A-kassa, KOMVUX,folkhögskolor, studieförbund och andrautbildningsanordnare arbetar parallellt med kommunernasegna satsningar för att hantera arbetslösheten medarbetsskapande åtgärder i olika former -- KAS, socialbidragosv.Idén i motionen är att sammanföra samtliga tillgängligaresurser såväl kommunala som statliga iarbetslöshetsbekämpningen och låta kommunerna med sittyttersta ansvar för sina invånare vara det sammanhållandeorganet på lokal nivå.Tillsammans och med den arbetslöse i centrum görs enbedömning av hans/hennes utvecklingsmöjligheter grundadpå tidigare förvärvade teoretisk/praktiska kunskaper,yrkeserfarenheter och intresse avvägt mot arbetsmarknadensförväntade efterfrågan avseende kompetens ocharbetskraftsbehov. Först därefter klarnar hans/hennes behovav ekonomiskt stöd, kompletterande utbildning och eventuellförmåga till egeninsatser kopplade till samhälleligt stöd.Minst lika angeläget är det att entusiasmera detlokala/regionala näringslivet och de fackligaorganisationerna för att få en samvägd bild av och deutvecklingsmöjligheter dessa har kunskap och förväntningarom.Kommunerna med sitt yttersta ansvar för sina invånare börsom tidigare nämnts vara det sammanhållande organet pålokal nivå medan länsarbetsnämnden och kanfölja, granska och utvärdera effekterna av ett sådant friaresätt att arbeta.För att få en effektivare arbetslöshetsbekämpning föreslårvi därför att det i ges möjlighet att göraavsteg från nuvarande huvudmannaskapsindelning medvidhängande regler, såväl ekonomiska som andra, för attutveckla nya anpassade metoder att hantera vår tidsarbetslöshetsproblem -- ett system där samhällets alla tillbuds stående medel såväl personellt och funktionellt somekonomiskt samverkar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om försök med friare arbetsformer iarbetslöshetsbekämpningen.
mot · GI02A228 · 1995-01-25 00:00:00 — Stöd till kvinnligt företagande Kvinnors arbetsmarknad genomgår en kraftfull strukturellförändring. Många traditionella arbetsuppgifter för kvinnorrationaliseras bort, vilket innebär att kvinnors ''normala''arbetsmarknad krymper.Kvinnors arbetsmarknad i län har dramatisktförsämrats , då var 4,av länets kvinnor utanförden ordinarie arbetsmarknaden. är siffran 11,6%.Kvinnoarbetslösheten är nu nästan lika hög som männens.Prognoser visar att kvinnors arbetslöshet kommeratt överstiga männens.Särskilda åtgärder och insatser behöver därför göras, bådetraditionella och otraditionella. i länhar intensifierat sitt utvecklingsarbete för attskapa förutsättningar för kvinnligt företagande i länet ochdärmed skapa arbetstillfällen.Nutek gjorde på uppdrag av regeringen enundersökning om kvinnliga företagare. att det är viktigt med närhet till beslutsfattare och attkvinnor upplever det lättare att tala med en kvinnlighandläggare än en manlig. Det är inte konstigt om kvinnordärför drar sig för att diskutera sin affärsidé eller företagandemed myndigheter: eller Almi.Länsstyrelsen i län inledde under våren 1994arbetet med länets kommuner och andra lokala aktörer föratt finna formen för ett regionalt resurscentrum för kvinnor.Kommunernas inställning är mycket positiv.De fortsatta diskussionerna har visat att kommunerna villha en lokal samarbetsform för att skapautvecklingsmöjligheter för kvinnorna i sina kommuner. Mananser att en lokal rådgivare som känner de lokalaförutsättningarna i den egna kommunen är det bästa ocheffektivaste sättet att ta vara på kvinnors möjligheter att startaoch driva egna företag.En lokal rådgivare kan ordna relevant utbildning, ge rådtill kvinnor som redan är egna företagare eller går i starta-eget-tankar, skapa nätverk m.m. En försöksverksamhet medrådgivare bedrivs f.n. i två av länets stödkommuner medmycket bra resultat.Vi föreslår därför en treårig försöksverksamhet medrådgivare för kvinnor och kvinnliga företagare i samtliga tolvkommuner i länet. Inom ramen för detta bör det även finnasutrymme för att utveckla befintligt företagande.Den totala kostnaden för att driva verksamheten under treår är beräknad till . Projektets mål är minst 50--60 nyabestående företag samt ett antal arbetstillfällen.I budgetprop. 1994/95:100 bilaga 11 framhålls att flerkvinnliga företagare är avgörande för att nå målet om flerföretag, ökad tillväxt och därmed fler jobb. Regeringenföreslår också att ytterligare resurser avsätts för lån sombidrar till främjande av kvinnligt företagande.Vi föreslår att medel ställs till i länsförfogande för att kunna bedriva en försöksverksamhet medlokala rådgivare . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om medel till försöksverksamhet medkvinnliga rådgivare.
mot · GI02A230 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt arbetstidslagen kan en arbetsgivare begära attarbetstagaren förutom den ordinarie arbetstiden utför arbeteunder ytterligare i form av övertid ellermertid.Det är nödvändigt med flexibilitet iarbetstidsbestämmelserna. Olika samhällsområden ocharbetsuppgifter kräver från tid till annan möjlighet tillövertidsuttag för att klara de arbetsuppgifter som måsteutföras. Den nuvarande arbetstidslagen kan med hänsyn tilldet anses ha den flexibilitet som erfordras närarbetsmarknaden är i någorlunda balans.För närvarande råder dock en stor obalans påarbetsmarknaden. Mer än 600 000 människor står utanförden ordinarie arbetsmarknaden. Det motsvarar ungefär 10procent av den arbetsföra befolkningen. Samtidigtrapporteras om stora övetidsuttag. Dessa övertidsuttag sägsmotsvara ca 50 000 helårsarbeten. Detta i närmassarbetslöshet kan anses råda.Det är mänskligt och samhällsekonomisktotillfredsställande att så stora övertidsuttag sker samtidigtsom så många människor är arbetslösa. En begränsning avrätten till övertid och mertid bör ske med hänsyn tillnuvarande situation på arbetsmarknaden. En sådan ändring iarbetstidslagen kan vara av tidsbegränsat slag.Den nuvarande gränsen på bör underrådande omständigheter halveras. En begränsning avövertids- och mertidsuttaget skulle ge arbete åt tusentalsmänniskor som är arbetslösa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att begränsa uttaget avövertid och mertid i rådande arbetsmarknadsläge.
mot · GI02A233 · 1995-01-25 00:00:00 — Det är ingen nyhet att ungdomar med funktionshinder harproblem att få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden.Den beslutade ungdomsintroduktionen skall vara förenadmed vägledning och en individuell utvecklingsplan. Företagges möjlighet att utan egen kostnad introducera ungdomar iarbete . Förutsättningen är attarbetsgivaren förbinder sig att anställa den unge efter praktikens slut. Detta gäller dock ej lika föralla.Det beslut som senast är taget av Riksdag lydersom följer: ''för arbetshandikappade ungdomar börarbetsförmedlingen vid behov få förlänga praktikperioden''.Alltså en fortsatt ''bidragsanställning''.Det får inte vara så att ungdomar med funktionshinder fårsämre möjligheter än andra att komma in i arbetslivet. Vadman nu gjort är att skapa nya särlösningar som underblåserfördomar om att funktionshinder är detsamma somarbetshandikapp. Den arbetsgivare som tar emot enungdomspraktikant räknar naturligtvis med att praktikantenskall göra en arbetsinsats. Att göra de undantag förprovanställning som är beslutade, gagnar endastarbetsgivare som vill utnyttja ungdomar som gratisarbetskraft.Bland funktionshindrade ungdomar diskuteras synen påanställningsförhållanden ofta och livligt. Precis som inomandra delar av samhället finns naturligtvis deladeuppfattningar vad gäller synen på anställningsförhållandenoch bidrags- eller icke bidragsfinansiering.Dock har man i sitt senaste ställningstagande kommit framtill att man som grupp skall sträva efter så lika villkor sommöjligt och man är medveten om vilka konsekvenser det kankomma att få. I denna diskussion har man också konkretaförslag till åtgärder som på andra sätt skulle underlätta förden funktionshindrade att ta sig in på den reguljäraarbetsmarknaden. Två av de pådrivande organisationernabakom detta ställningstagande är DUNS (De unganeurologiskt handikappade i ) och ALLAN-gruppen(en sammanslutning av flertalet organisationer för ungahandikappade i ).Den uppfattning som ger till uttryck att arbetsgivare intekommer att ta emot ''arbetshandikappade'' ungdomar om deförbinds att anställa dem delas ej av den i dettafall berörda gruppen, vilket i sig är en mycket viktigsynpunkt.Arbetsgivarens intresse beror på den introduktion somarbetsförmedlingens personal ger och de olika stödåtgärdersom ungdomar med funktionshinder kan erhålla. Om dessainsatser fungerar bra behöver inte ett funktionshinder varaliktydigt med ett arbetshandikapp. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den nyaungdomsintroduktionen med fortsatt provanställning skallvara en möjlighet för alla ungdomar,2. att för en kontinuerlig och öppen debatt medföreträdare för berörda grupper inför förändringar avungdomsintroduktionen.
mot · GI02A234 · 1995-01-25 00:00:00 — befinner sig i en konjunkturuppgång och exportenökar kraftigt och lönsamheten förbättras i näringslivet. IVärmland har arbetslösheten minskat med drygt 1 000 personer . Detta är mycket positivt.Dagens konjunkturuppgång är dock till största delenförbehållen männen. Ser vi till kvinnornas situation handlardet fortfarande om stagnation och svårt att få arbete. Förderas del har det inte ljusnat på arbetsmarknaden. Av tiovärmlänningar som får nya jobb är enbart tre kvinnor.Dessutom har deltidsarbetslösheten ökat och antaletdeltidsstämplande har aldrig i modern tid varit så stort somdet är i i nuläge! 6 200 värmlänningar är deltidsarbetslösa och av dessa äröver kvinnor. i Värmlandanser att detta bara är toppen på ett . Bland kvinnornafinns även en stor dold arbetslöshet. Om det inte finns någrajobb att få så går inte kvinnorna till arbetsförmedlingen föratt göra sig påminda.Kvinnornas arbetsmarknad står inför stora förändringaroch arbetslösheten bland kvinnor kan komma att blipermanent hög -- högre än männens. Därför anser jag attkvinnors arbetsmarknad måste analyseras och ensärskild strategi, för att motverka en försvagning av kvinnorsställning på arbetsmarknaden, utarbetas.Många kvinnor i arbetar ofrivilligt deltid. Jaganser att deltidsarbetandet ska vara frivilligt. Det innebär attprincipen på arbetsmarknaden bör vara att det ärheltidsarbete som erbjuds. Jag anser att parterna påarbetsmarknaden gemensamt måste utveckla organisationenpå arbetsplatserna så att även kvinnorna ges möjligheter tillheltidsarbete och därmed möjligheter att kunna försörja sig.Vidare anser jag att den kommande arbetsrättsutredningenska ges i uppdrag att förändra lagen om anställningsskydd såatt de deltidsarbetande ges förtursrätt till anställningar medmer tid.Kvinnors rätt och chans att få ett eget arbete är denviktigaste nyckeln till jämställdhet. Ett eget arbete med enlön som man kan leva på är grunden för kvinnors frihet ochoberoende. Det är förutsättningen för ett samhälle medjämställda individer. Det är förutsättningen för det jämställdaäktenskapet och den jämställda familjen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kvinnors arbetsmarknad.
mot · GI02A235 · 1995-01-25 00:00:00 — I gäller numera en avreglerad situation påarbetsförmedlingens område. Kvar står dock arbetsgivarensskyldighet att anmäla lediga platser tillArbetsmarknadsstyrelsens (AMS) lokalaarbetsförmedlingar. AMS har i sin tur skyldighet att gearbetssökande information om de lediga tjänster som finns.Eftersom arbetsmarknadslagstiftningen är synnerligenomfattande, även vad avser arbetsförmedling, finns detanledning att ytterligare se över oförutsedda effekter somuppstått till följd av den förändrade lagstiftningen.I detta sammanhang kan det finnas anledning att närmarestudera två fenomen. Det ena gäller arbetsförmedlingarnasskyldighet att informera arbetssökande om utbudet avledigförklarade tjänster. Det andra är den ''head hunting''-verksamhet som arbetsförmedlingar i varierande gradbedriver på arbetsgivares uppdrag.Under senare år har det inom Arbetsmarknadsverketutarbetats en praxis vilken innebär att samtliga lediga platsersom anmäls till förmedlingarna inte görs offentliga. Lokalaarbetsförmedlingar har i viss utsträckning börjat använda sigav ''begränsad publicering''. Denna hantering sommotiveras med ''rationella skäl'' riskerar att gå stick i stävmed lagstiftningens intentioner om att arbetssökande skallges möjlighet att fritt orientera sig på arbetsmarknaden.Detta förfarande bör granskas närmare. De urval av ledigaplatser som görs grundas på en subjektiv bedömning somutförs av enskilda medarbetare hos Arbetsförmedlingen.Samtidigt är det uppenbart att det handlar om en balansgångdär det utifrån arbetsgivarens synpunkt kan vara rationellt attarbetsförmedlingen gör ett urval och på detta sätt underlättarför arbetsgivaren att nå resultat vid rekryteringen.Om AMS-insatsen dessutom övergår till kostnadsfri ''headhunting'' är det stor risk att man går för långt. Därtillförekommer det att arbetsförmedlingens personal i ambitionatt hitta lämpliga kandidater går utanför de skaror som äranmälda till förmedlingen. Sett mot bakgrund av att AMSkonkurrerar med privata företag som finansierar sinverksamhet genom avgifter från arbetsgivare ocharbetssökande kan det konstateras att en otillfredsställandesituation uppstår. Den offentliga arbetsförmedlingen ärfinansierad och avgiftsfri.För att arbetssökande och arbetsgivare skall finna varandraså lätt och snabbt som möjligt är det av vikt attförmedlingsmarknaden är öppen för så många som möjligtoch att de som verkar på marknaden har möjlighet att göradet under rimliga konkurrensvillkor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vissa förhållanden påarbetsförmedlingens område.
mot · GI02A238 · 1995-01-25 00:00:00 — Antalet deltidsarbetande på arbetsmarknaden är trotscentrala rekommendationer fortfarande stort.Deltidsarbetslösheten har faktiskt ökat . Detär främst inom vård, omsorg och servicesektorn somproblemet är störst. Eftersom det är kvinnodominerade yrkensom berörs är deltidsarbetslösheten en jämställdhetsfråga.För att vi ska få ett jämställt samhälle måste även kvinnor hamöjlighet att försörja sig på sitt arbete och inte vara beroendeav ersättning från a-kassa eller socialbidrag. Ävensjukförsäkringen är lägre för en deltidsarbetande och denframtida pensionen påverkas.Eftersom rätten till heltidsarbete inte har gått att få igenomavtalsvägen måste vi få en lagstadgad rätt till heltidsarbete.Denna fråga får inte drunkna i den övriga arbetslösheten.Alla tjänster skall vara heltid i grunden och de som önskararbeta deltid av olika skäl skall kunna söka partielltjänstledighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en undersökning avmöjligheten att via lagstiftning utöka antalet heltidstjänster.
mot · GI02A239 · 1995-01-25 00:00:00 — Hemlagad mat är ofta den bästa lösningen förskolbespisningar. blir det omöjligt att ordna detta pågrund av lagar som är till för att höja kvalitén och för attpersonalen ska ha bra arbetsförhållanden.Lagen bör ses över, så att dess syfte inte motverkas.Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (AFS 1982:20) omarbete i restauranger och andra storhushåll gäller med vissaundantag alla typer av storhushåll där 30 personer eller flerutspisas. Föreskriften är utfärdad med stöd av 18§ arbetsmiljöförordningen (SFS 1977:1166).Föreskriftens tillämpningsområde är enligt 1§ alla typer av storhushåll. Undantag görs bl a för storhushåll i skolor, förskolor, fritidshem,frivårdanläggningar och liknande, om mindre än 30 personerper dygn utspisas där.De stränga regler som kan vara motiverade för verkligastorhushåll, där många arbetar, borde inte vara obligatoriskaför mindre hushåll, även om fler än 30 serveras. Det är interimligt att ange en siffra som enda kriterium. Den lokalahälso- och miljöskyddsnämnden bör få rätt att bedöma närundantag kan göras från Arbetarskyddsstyrelsens kungörelseutan att personalens arbetsförhållanden blir dåliga. Lämpligtvore att man överlade med berörd personal. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om enklare regler för mindreskolbespisningar.