mot · GI02A259 · 1995-01-25 00:00:00 — Uppsägningar i kommuner och landsting ''Den öppna arbetslösheten minskar betydligt, menberäknas trots det ligga på en alltför hög nivå i slutet avmandatperioden, '', skriver regeringensjälvkritiskt i sin budgetproposition.En förklaring till att regeringens åtgärder ochhögkonjunkturen inte räcker för att pressa ner arbetslöshetentillräckligt, är att minskningen av antalet offentligt anställdafortsätter. Regeringen bedömer att 24 000 jobb försvinnerinom den kommunala sektorn . ''Regeringen kommer inte att tveka att vidta ytterligareåtgärder för att sanera statsfinanserna och minskaarbetslösheten om det bedöms som nödvändigt'', lyderfortsättningen i budgetpropositionen. Vår slutsats är att detär nödvändigt. Vi menar att regeringen måste vidta åtgärderredan nu som gör att uppsägningar inom den kommunalasektorn senareläggs.I många kommuner och landsting lär det bli svårt att nåekonomisk balans utan en minskning av personal. I ett lägenär alternativet är sysslolöshet är det dock tämligenpoänglöst att säga upp offentligt anställda. Förskattebetalarna blir vinsten obefintlig eftersom staten ochkommunerna ytterst har kvar försörjningsansvaret. Särskiltmed tanke på att det främst är brist på pengar, inte brist påarbetsuppgifter, som gjort undersköterskor,vårdbiträden, kuratorer och lärare arbetslösa.Det är mot den här bakgrunden som kommuner ochlandsting har getts möjligheter att användaarbetsmarknadsmedel för att förhindra uppsägningar. IÖstergötland har den s.k. östgöta-modellen inneburit attlandstinget har kunnat senarelägga uppsägningar av ett stortantal anställda. I stället för att gå sysslolösa och belasta redanhårt pressade arbetsmarknadsmyndigheter har deuppsägningshotade framför allt kunnat ägna sig åt fort- ochvidareutbildning. I hela landet har avtalen omsenareläggning av uppsägningar inneburit att ca 40 000människor har beretts möjligheter att höja sin kompetens istället för att bli uppsagda.Den här möjligheten för offentliga arbetsgivare och AMSatt träffa avtal om att senarelägga uppsägningar gäller underinnevarande budgetår. Om inte möjligheten förlängs finnsdet en uppenbar risk att många arbetsgivare anser sigtvingade att säga upp personal under hösten 1995.Östergötlands landsting och länets två största kommunergör alla bedömningen att det krävs uppsägningar om maninte får ianspråkta arbetsmarknadsmedel.Vi menar att regeringen måste vidta åtgärder som gör attuppsägningsstoppet inom kommuner och landsting förlängst.o.m. Det är rimligt eftersom regeringensjälv gör bedömningen att arbetslösheten kommer att liggakvar på en oacceptabelt hög nivå så . Omuppsägningsstoppet gäller till dess blir följden i praktiken attingen kommunalt anställd behöver sluta före årsskiftet1996/97. bör det rimligen vara lättare atthitta jobb inom andra sektorer.Den s.k. östgötamodellen innebär små eller inga kostnaderför staten. Utgångspunkten är att staten svarar för denkostnad som motsvaras av arbetslöshetsersättningen, medanarbetsgivaren svarar för resten av lönekostnaden. Underinnevarande år har AMS kunnat finansiera sina insatsergenom omfördelning. Den möjligheten måste AMS även haunder nästkommande budgetår. Om pengarna inte räckermåste emellertid regeringen också vara beredd tillskjutaytterligare medel för att förhindra uppsägningar i kommuneroch landsting. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att förhindrauppsägningar i kommuner och landsting.