ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GJ02N5 · 1995-10-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:60 Insättningsgaranti Propositionen innehåller förslag till ny lag ominsättningsgaranti. Förslaget följer i stort sett minimikraven iEU:s direktiv om insättningsgaranti. Enligt vår mening börinsättningsskyddet inte göras för vidlyftigt eftersom det kanleda till höga avgifter och större räntemarginaler.Regeringens förslag bör emellertid justeras på några punkter.Regeringen har valt att föreslå en insättningsgaranti helt utan självrisk förinsättaren. EU-direktivet ger utrymme för en självrisk på av eninsättares garanterade insättning vid varje ersättningstillfälle. Flera tungaremissinstanser, däribland , har föreslagit en självrisk på 5procent.Frånvaron av en självrisk minskar bankkundernas motiv att reagera omnågon bank uppenbart ökar sitt risktagande. Utan självrisk kan kundernas valav bank präglas av passivitet. Vi anser därför att en självrisk på börinföras så att av det insatta beloppet skyddas tills ersättningenuppgår till 250 000 kronor.Det är viktigt att bankkunderna har ett incitament för vaksamhet. Detmedverkar till ett mer disciplinerat banksystem. Bankkunderna står, i motsatstill vad som ibland sägs, inte utan information om bankerna finansiellaställning. En självrisk uppmuntrar kunderna att ta del av sådan information isyfte att öka vaksamheten.Regeringen föreslår vidare att avgifterna för banksystemet skalluppgå till ett belopp som motsvarar av det garanteradeinsättningsbeloppet. När behållningen på riksgäldens konto är högre än 2,5procent av det garanterade insättningsbeloppet skall avgifterna motsvara 0,1procent av det garanterade insättningsbeloppet.Om bankernas avgifter är alltför höga kan det leda till ökaderäntemarginaler, vilket i sin tur kan leda till överströmning till andrasparformer. För att inte belasta det medkonkurrenshämmande stora årliga avgiftsuttag bör fonduppbyggnaden hosRiksgäldskontoret spridas över en längre tidsperiod. Den årliga avgiften bördärför, i likhet med vad föreslår, begränsas till avgaranterat insättningsbelopp tills dess behållningen på riksgäldens kontouppnått en storlek av av det garanterade beloppet. Därefter böravgiften vara 0,1 av garanterat insättningsbelopp. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om självrisk,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om banksystemets avgifter.
mot · GJ02N7 · 1995-10-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:60 Insättningsgaranti Kortvariga störrebehållningarVi anser, i likhet med , att det är angelägetatt även kortvariga behållningar överstigande 250.000kronor, av typ likvid vid husförsäljning, utfallande livränta,m m, kan skyddas av insättargarantin. Detta både av socialaskäl och för att undvika ett improduktivt beteende hosinsättarna. Propositionen visar på administrativa svårighetermed ett sådant skydd. Det är dock, enligt vår mening,angeläget att frågan utreds ytterligare och att ett förslag tasfram om en utvidgning av skyddet till att även omfattasådana kortvariga större behållningar. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om utvidgat insättarskyddför kortvariga större behållningar.
mot · GJ02N8 · 1995-10-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:62 Ändringar i kapitaltäckningsreglerna m.m. Propositionen redovisar inte på ett tillfredsställande sätt derisker och kostnader för fortlöpande tillsyn som kan varaförknippade med att låta kreditinstitut använda egna metoderför att beräkna kapitalkravet vid positionsrisker ochvalutakursrisker. Propositionen bör därför avslås i denna deloch regeringen återkomma med förslag när de föreslagna nyaBaselreglerna om kapitaltäckning för marknadsrisker blivitantagna. Regeringen bör därvid också lämna förslag om hurfinansinspektionens kostnader för uppföljning och tillsynskall kunna täckas genom avgifter från de berördakreditinstituten.Vi är inte negativa till att man utvecklar nya metoder för beräkning avkapitalkrav som på ett mer rättvisande sätt speglar marknadsriskerna. Det ärdock viktigt att ges tillräckliga resurser så att den kangöra en säker värdering och uppföljning av de nya metoderna så att interiskerna i verksamheten ökar. Erfarenheterna från den senaste bankkrisen närFinansinspektionen grovt missade att följa upp och slå larm om riskerna ibanksystemet förskräcker. Propositionen borde på ett tydligare sätt haanalyserat riskerna med att olika slags sofistikerade metoder används ochFinansinspektionens möjligheter att värdera dessa.Enligt propositionen kommer den löpande tillsynen att innebära att en merkrävande uppgift läggs på inspektionen, eftersom det torde vara merkomplicerat att övervaka och följa upp institutens tillämpning av egnaberäkningsmetoder jämfört med om de standardiserade metoder somkapitaltäckningslagen anvisar används. Regeringen säger sig ha för avsikt attåterkomma i frågan om utökat anslag behövs för inspektionen med anledningav de förändringar som föreslås.Vi anser det inte godtagbart att staten skulle drabbas av ökade kostnader förtillsyn och uppföljning till följd av att vissa kreditinstitut vill tillämpaegnamodeller som bl a syftar till att förbättra deras egen konkurrenskraft. Det ärinte heller godtagbart att dessa merkostnader inte är preciserade ipropositionen. En sådan precisering av kostnader skall alltid krävas isamband med regeringsförslag.Det naturliga är, enligt vår mening, att inte bara kostnader i samband medtillståndsprövningen avgiftsfinansieras. Även kostnaderna för den löpandetillsynen bör bekostas genom avgifter, i varje fall bör detta gälla demerkostnader som följer av att instituten använder egna metoder. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1995/96:62 i den del den medgerkreditinstitut att använda andra metoder än de som anges i lagen(1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar, för attdagligen beräkna kapitalkravet för positionsrisker och valutakursrisker(avsnitt 4 i propositionen),2.3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en tydligare redovisning av risker ochmerkostnader för tillsynen som är förknippade med förslaget,4.5. att hos regeringen begär förslag till avgifter för denlöpande tillsynen hos i enlighet med vad somanförts i motionen..11FStockholm den 24 oktober 1995Eva ()()()()
mot · GJ02N9 · 1995-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:74 Ökad bankkonkurrens är i grunden positivt till åtgärder som kan ledatill en ökad bankkonkurrens och därmed bättre villkor förbankernas kunder. Vi välkomnar förslaget att banktjänstergenom ombud skall tillåtas i större utsträckning . Vi accepterar också förslaget att banker skall kunna ägas även av ickefinansiella företag. I propositionen påtalas dock risker med att detta kan ledatill intressekonflikter och maktmissbruk och att banken smittas av problem iandra delar av företagsgruppen. Därför är det viktigt att utvecklingen nogaföljs upp, inte bara av , som föreslås i propositionen.Regeringen bör också efter förslagsvis lämna en redovisning tillriksdagen av erfarenheterna av att den möjliga ägarkretsen vidgas.I redovisningen bör regeringen redogöra för de omstruktureringar somskett, eventuella incidenter och ingripanden från och enanalys av effekterna på konsumentservice och räntemarginaler. Redo-visningen bör också omfatta funktionssätt och eventuellabehov av att se över detta. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om redovisning av erfarenheterna av att den möjligaägarkretsen vidgas.
mot · GJ02Sk10 · 1995-10-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:45 Mervärdesskatt på allmänna nyhetstidningar Regeringen föreslår i proposition 1995/96:45 attmervärdesskatt skall tas ut vid omsättningen av allmännanyhetstidningar från . I en övergångsregelföreslår man att mervärdesskatt även skall tas ut påprenumerationsavgifter som betalats och december 1995.Regeringens motiv är att mervärdesskatt i princip bör träffa all konsumtionav varor och tjänster, att den statsfinansiella situationen är ansträngd och attkonkurrensneutraliteten förbättras. Regeringen stannar emellertid vid attinföra en väsentligt lägre skattesats - - än vad som gällerflertaletvaror och tjänster.I en motion till om neutral mediepolitik (1994/95:Sk658)föreslog att mervärdesskatt skulle införas påallmänna nyhetstidningar. Detta förutsatte emellertid att reklamskattensamtidigt slopades och presstödet successivt avskaffades i syfte att begränsade snedvridningar som annars skulle uppkomma eller förstärkas.I regeringens proposition behandlas inte frågan om reklamskatten eller ompresstödet. Det är enligt vår mening inte möjligt att isolerat ta ställning tillfrågan om att införa mervärdesskatt på allmänna nyhetstidningar utan attsamtidigt diskutera reklamskatten och presstödet. Som regeringen självframhåller löser heller inte propositionen problemet med den starkakonkurrenssnedvridning som existerar mellan allmänna nyhetstidningarå ena sidan och tidskrifter och motsvarande tidningar å den andra. För densenare kategorin utgår full mervärdesskatt. Denna snedvridninghar lett till att flera allmänna nyhetstidningar infört särskilda bilagor somdirekt konkurrerar med mervärdesskattepliktiga tidskrifter. Även omskillnaden nu reduceras i någon mån kvarstår en orimlig skillnad iskatteuttag. Den snedvridning som finns mellan dagstidningar som uppbärpresstöd och övriga dagstidningar nonchalerar regeringen helt.I avvaktan på att regeringen kan redovisa en samlad bild vad beträffarmervärdesskatt, reklamskatt och presstöd bör regeringens proposition avslås.Redan nu bör emellertid åtgärder övervägas som minskar konkurrens-snedvridningen vad beträffar icke momsbelagda bilagor till allmännanyhetstidningar som konkurrerar med mervärdesskattepliktiga tidskrifter. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1995/96:45,2.3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om snedvridningar av konkurrensförhållanden mellanbilagor till allmänna nyhetstidningar och tidskrifter..11FStockholm den 25 oktober 1995Bo Lundgren ()()()()()()()()()()
mot · GJ02Sk12 · 1995-10-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:45 Mervärdesskatt på allmänna nyhetstidningar Regeringen föreslår att skatteplikt införs för allmännanyhetstidningar och att mervärdesskatten bestäms till 6procent. Regeringen hänvisar till att den svenskamervärdesskatten kommit att utvecklas mot en allt merheltäckande allmän omsättningsskatt. Det nuvarandeundantaget för dagstidningar har av tradition motiverats avtidningarnas framskjutna roll i den demokratiskabeslutsprocessen.Regeringen konstaterar att motivet är giltigt, men att detstatsfinansiella läget gör det nödvändigt att införa skatteplikt på omsättningockså på allmänna nyhetstidningar. De anser att en 6-procentig skattesats ären reducering i förhållande till full mervärdesskatt och därmed ett uttryck förfortsatt vilja att värna om dagspressens betydelse för den demokratiskabeslutsprocessen.Miljöpartiet de Gröna delar inte regeringens bedömning av vilken effektborttagandet av momsbefrielsen har för svensk tidningsutgivning. Vi anser attnyhetstidningarnas generella befrielse från mervärdesskatt i , liksom ien rad andra länder, har stor betydelse för fri opinionsbildning ochallmänhetens tillgång till allmänpolitisk debatt.En momshöjning drabbar konsumenten. I ett läge där av desvenska hushållen har en ekonomi nära eller under socialbidragsgränsen ärtidningsläsarna mycket priskänsliga. Höjda priser leder med stor sannolikhettill minskat tidningsläsande. Vi anser det vara förödande med ett förslag somriskerar att allt fler människor ställs utanför en daglig bred nyhetsrapporte-ring, kritisk analys av politik och samhällsföreteelser, debatt samt angelägensamhällsinformation.Miljöpartiet de Gröna anser inte heller att ett införande av tidningsmoms ärrelevant som inkomstkälla. Den beräknade vinsten för statskassan är 400miljoner kronor . Vi förordar istället en mer grundläggande omläggningav reklamskatten. I vår partimotion om kulturpolitik har vi skissat på engenerell höjning av reklamskatten till , dock med lägre procentsatsför dagspressen. Förslaget är enklare och mer logiskt än dagens differen-tierade system. Att intäkten dessutom skulle bli väsentligt högre än före-liggande förslag ser vi inte som en nackdel. Dessutom bör reklamskatt införasäven för etermedia. Formerna för detta bör närmare undersökas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om moms pådagstidningar,2. att hos regeringen begär förslag om att bredda och höjareklamskatten i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GJ02Sk2 · 1995-10-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:18 Upphävande av lagen (1923:116) om hundskatt Regeringen föreslår i ovan angivna proposition att lagen(1923:116) om hundskatt skall upphävas.Hundskatten inbringade för . Dessa pengaranvändes i första hand för att delfinansiera djursjukhus, hundlatriner etc. Detliggande förslaget innebär att man tar bort möjligheten för kommunerna att taut hundskatt. Detta är i sig märkligt, när man inom snart sagt alla områdendiskuterar hur man ska kunna lägga ut avgifter på dem som kan komma attanvända olika kommunala och statliga system. Egenavgifterna är bara ettexempel på detta. I det aktuella fallet anser man tydligen att det handlar omkostnader som solidariskt ska belasta skattekollektivet. Vi har svårt att se detkonsekventa i handlandet.I propositionen hänvisas till att de hundägare som önskar ha sin hundregistrerad har möjlighet att få detta gjort genom Svenska Kennelklubbensförsorg. De registrerar emellertid endast rasrena hundar och ämnar inte öppnadörren för blandrashundar. Det är därför önskvärt att kommunens registerfinns kvar. Detta inte minst ur djurskyddssynpunkt. Det faktum attkommunernas bidrag till djursjukhusen endast utgör av djur-sjukhusens verksamhet är inget argument för att slopa kommunernasmöjlighet att ta ut hundskatt. De utgör en viktig grundplåt fördjursjukhusen och skapar en viss trygghet för dessa.Det liggande förslaget kommer att innebära en försämrad service förhundägarna i flera kommuner och de nödvändiga investeringarna kommer attbekostas av skattekollektivet. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget i proposition 1995/96:18 om upp-hävande av lagen om hundskatt.
mot · GJ02Sk3 · 1995-10-19 00:00:00 — med anledning av skr. 1995/96:7 Meddelande om kommande förslag om ändringar i beskattningen av utländska kapitalförsäkringar Regeringen aviserar i skrivelsen 1995/96:7 att man kommeratt föreslå ändringar i beskattningen av kapitalförsäkringarsom tecknats i utländska försäkringsbolag. De nuvarandereglerna infördes 1990.Regeringens aviserade avsikter inger stora farhågor. Sparande i pensions-och kapitalförsäkringar är långsiktigt och för många personer det i särklassviktigaste sparandet. Det kräver stabila regler, som inte ändras utan ingåendeanalyser och diskussioner. De förändringar i beskattningen av sparkapitalbundet i försäkringar som infördes eller den s.k. engångsskatten 1986 ärexempel på hur socialdemokratiska regeringar gjort förhastade förändringarsom rubbar systemets stabilitet.De nu aviserade förslagen har inte föregåtts av någon utredning och därmedinte heller av något remissförfarande. Förslagens innebörd strider sannoliktmot ett antal internationella överenskommelser som t. ex. EG-rätten. Omförslagen genomfördes skulle det med stor säkerhet innebära att får pröva deras laglighet. Eftersom förslagen strider motRomfördragets grundläggande bestämmelser om fri rörlighet för tjänster ochkapital, kan den svenska staten komma att ådra sig skadeståndsanspråk. Deträcker inte med att döpa om premieskatten till avkastningsskatt; den ärfortfarande diskriminerande för utländska bolag. Detta verkar också vararegeringens uppfattning, när man anger att nuvarande regler kan "leda tillpåtagliga snedvridningar i konkurrensen på den svenska försäkringsmark-naden till nackdel för de svenska försäkringsbolagen".Det vore bättre att ge de svenska livförsäkringsbolagen lika möjligheter attkonkurrera än att skapa ett för försäkringskunder, försäkringsbolag samtmäklare svåradministrerat och krångligt kontrollsystem. Vi vill också upp-märksamma den uppenbara risken att enskilda personer kan komma attdrabbas extremt hårt om regeringens avsikter förverkligas. Dubbelbeskattningskulle uppstå, eftersom reglerna i det land där försäkringen tecknats ärannorlunda. Personer som tecknat försäkringsavtal med löpande premie-inbetalningar kan, om förslaget blir verklighet, drabbas av mycket allvarligaekonomiska förluster. Det strider mot svensk rättstradition att införaretroaktiv lagstiftning.Sedan regeringens meddelande om kommande förslag om ändringar ibeskattningen av utländska kapitalförsäkringar avlämnades ,har i praktiken inga sådana försäkringar tecknats. Det är oacceptabelt att haosäkerhet i en för många personer så viktig fråga under en så . Närdessutom de aviserade förslagen är så utomordenligt vaga och dåligtanalyserade, bör förslagen i skrivelsen avvisas. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrad beskattning av utländskakapitalförsäkringar.
mot · GJ02Sk4 · 1995-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:19 Nya tidpunkter för redovisning och betalning av mervärdesskatt I regeringens förslag till ändrade regler för redovisning ochbetalning av mervärdesskatt har hänsyn tagits till den kritiksom tidigare riktats mot utredningens förslag. Kritiken har iförsta hand handlat om att den förkortade tiden somföretagen får på sig för att redovisa mervärdesskatt kommeratt innebära likviditetsförsämringar, d.v.s. de kan tvingasbetala in skatten till staten innan de fått betalt från sinakunder. Man har också pekat på svårigheter med att hinna fåfram korrekt material och de administrativa kostnader somdetta skulle medföra.Regeringens ändringar av utredningsförslaget tillgodoser istort sett kritikernas önskemål. De större företagen har iallmänhet en egen organisation för redovisning avmervärdesskatt och torde därför kunna prestera ett korrektmaterial . De mindre företagen som ofta anlitar konsulterför hjälp med mervärdesskatteredovisningen får i detliggande förslaget på sig att fullgöra redovisningen.De föreslagna omsättningsgränserna synes också kunnaaccepteras från vår sida.Under 5.3 föreslås att gränsen för vilka som skall redovisamervärdesskatten i särskild självdeklaration höjs från ettbeskattningsunderlag på till ettbeskattningsunderlag på . Detta kan skapastora övergångsproblem, eftersom mervärdesskatten då skadebiteras i F-skatten. Det finns här en stor risk att denpreliminära skatten kommer att understiga den slutliga ochdärmed riskera stora likviditetsproblem för företagaren.Speciellt riskfyllt blir det inom de branscher som producerarett högt mervärde, t. ex. tjänsteföretag. Där kan dentillkommande momsen komma att uppgå till stora belopp.Det är inte särskilt troligt att dessa pengar finns avsatta hosföretagaren utan de har troligen förbrukats under tiden.Vänsterpartiet föreslår därför att gränsen för vilka som skaredovisa mervärdesskatten i särskild självdeklaration skallligga kvar på , men med möjlighet för de somhar ett beskattningsunderlag under attansöka om helårsredovisning.Det föreliggande förslaget innebär att det ges möjlighet förskattskyldiga med beskattningsunderlag under en miljonkronor att redovisa mervärdesskatt i särskild deklaration. Vimenar att det omvända borde gälla, d.v.s. redovisning isärskild deklaration skall vara huvudregel med möjlighet attefter ansökan få helårsredovisning. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om redovisning och betalning avmervärdesskatt.
mot · GJ02Sk5 · 1995-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:19 Nya tidpunkter för redovisning och betalning av mervärdesskatt I propositionen föreslås att nya regler införs för redovisningoch betalning av mervärdesskatt. Redovisningsperioden förmervärdesskatt förkortas till en månad för skattskyldiga somi dag redovisar mervärdesskatt för tvåmånadersperioder.Redovisning och betalning av mervärdesskatt skall skesenast den 20 efter utgången av denredovisningsperiod som redovisningen avser ombeskattningsunderlagen för beskattningsåret beräknasöverstiga . I övriga fall skall redovisningoch betalning ske senast den 5 i andra månaden efterperiodens utgång. Regeringen beräknar att förslaget innebären långsiktig årlig budgetförstärkning på ca 450 miljonerkronor. För omläggningsåret beräknar man en engångseffektpå statsbudgeten på ca 7-8 miljarder kronor.Dessutom måste alla företag med mer än i omsättningredovisa momsen istället för som tidigare . Denadministrativa följden av detta kommer att bli mycket betungande förspeciellt småföretag. De flesta remissinstanserna har ansett att enredovisnings- och betaltid efter redovisningsperioden är alltförkort för att en korrekt redovisning skall kunna tas fram. Regeringen har intevarit mottaglig för dessa sakliga argument utan framhäver att statens behovav att få in skattemedel väger tyngre.Folkpartiet liberalerna avvisar förslaget om ny tidpunkt för redovisning ochbetalning av mervärdesskatt. Representanter för näringslivet och mångaenskilda företagare har med rätta reagerat mycket starkt emot detta förslag.De blir tvungna att betala in skatt till staten innan de ens fått betalt frånsinakunder. För de flesta småföretag innebär förslaget ökad upplåning med ökaderäntekostnader som följd. Detta är orimligt och ökar risken för att företag medansträngd likviditet går i konkurs. Förslaget är också synnerligen skadligt förföretagens vilja att expandera och investera eftersom det innebär en så kraftiglikviditetsindragning. Det är närmast att likna vid indragning av vad viförmodar att regeringen ser som "övervinster" och illustrerar än en gång attregeringen struntar i näringslivets behov av stabila spelregler och en uthålligtgod lönsamhetsnivå.I propositionen föreslås vidare att gränsen höjs för vilka företag som skallredovisa mervärdesskatten i särskild självdeklaration (ändringen i 14 kap. 3 §mervärdesskattelagen). Företag vars beskattningsunderlag uppgår till högst enmiljon kronor bör få redovisa mervärdesskatten en gång , i densärskilda självdeklarationen. Vi tillstyrker det förslaget. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att antar regeringens förslag till ändring av 14 kap. 3 §mervärdesskattelagen (1994:200),2.3. att avslår lagförslagen i övrigt om nya tidpunkter förredovisning och betalning av mervärdesskatt..11FStockholm den 18 oktober 1995Isa ()()
mot · GJ02Sk9 · 1995-10-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:45 Mervärdesskatt på allmänna nyhetstidningar I propositionen föreslås införande av en sexprocentig momspå dagstidningar fr.o.m. . Folkpartietliberalerna avvisar förslaget.Dagspressen i är en oumbärlig institution och intar en särställning ivårt demokratiska liv. Den enskilde medborgaren tillförs genom deninformation och möjlighet till debatt. Dagspressen förmedlar politiska ochlokala opinioner. Den agerar som en självständig granskare.En statlig presspolitik behövs för att tidningarnas ställning skall säkras iframtiden. Stimulansen till pressen bör vara så generellt utformad sommöjligt. Stödet måste vara så utformat att det främjar konkurrens ochmångfald. Stödet måste kanaliseras mer till branschen än till den enskildatidningen.Det viktigaste indirekta instrumentet i detta sammanhang är just dengenerella befrielsen från mervärdesskatt. Att behålla denna indirekta förmånstärker dagspressen som medium, säkrar konkurrensrättvisan och stimulerarpå så sätt förnyelse och utveckling.Folkpartiet liberalerna vidhåller det förslag som lades under förrariksmötet, att det direkta presstödet skall halveras till 1998. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget om att införa en mervärdesskatt med6 % på dagstidningar.