mot · GI02Sk683 · 1995-01-25 00:00:00 — Beskattningen av drivmedel från förnybara energikällor Ett övergripande mål i kretsloppssamhället är minimaltberoende av ändliga resurser och en långt utvecklad teknikför användning av förnyelsebara resurser som bioenergi.Bioenergianvändningen inom hushålls- och servicesektornmåste utökas kraftigt även vid sidan av fjärrvärmen. Detenskilt viktigaste området där det finns en stor potential ärdrivmedelsområdet.För att stimulera användningen av biodrivmedel måste deregler och skattesatser som tillämpas vara tydliga ochlångsiktigt stabila för att aktörerna på marknaden, bådeproducenter och konsumenter, ska kunna göra långsiktigainvesteringsbeslut. Priset på fossila bränslen måste spegladeras skadliga effekter. Resultatet av en sådan ekonomiskmiljöstyrning blir dels effektivare energianvändning, dels enövergång till biobränslen producerade inom ramen för ettuthålligt skogs- och jordbruk.Centern arbetar för att nya fordon ska drivas utan fossilabränslen , och att ska verka för attsådana förändringar genomförs även internationellt, så attbilindustrin tvingas ställa om sin produktion.I fyrklöverregeringen verkade för attbeskattningen av drivmedel och oljor ska spegla dessas olikamiljöpåverkan, det vill säga fungera som ekonomiskastyrmedel. Det arbetet var framgångsrikt i flera avseenden,bland annat lades en politisk kurs fast som innebar att deekonomiska styrmedlen för att stimulera övergången till mermiljövänliga produkter i allmänhet och bränslen i synnerhetmåste öka. Det är nu viktigt att denna linje fullföljs.Beskattningen av motoralkoholer och vegetabiliskabränslenRiksdagen har uttalat sig för en successivövergång till förnybara energibränslen för att säkerställa enlångsiktigt uthållig och miljömässigt acceptabel utveckling.Produktionen av värme och el bygger till cirka hälftenpå förnybara energikällor. Genom teknisk utveckling ochekonomiska styrmedel kan utnyttjandet av bioenergi och soloch vind öka ytterligare.På trafikens område är emellertid vårt oljeberoendeobrutet. Aktuella prognoser () pekar på en ökadförbrukning av bensin och diesel vilket gör det svårt attuppnå Rioöverenskommelsens mål om en frysning avväxthusgasutsläppen till nivå.Alternativa bränslen på drivmedelsområdet är exempelvisalkoholer och vegetabiliska oljor. Tekniska och ekonomiskaförhållanden gör det dock svårare att byta biobränslen ifordon än i till exempel ett värmeverk. Just därför är detangeläget att också denna omställning påbörjas och attsamhällets styrmedel och stimulansåtgärder är långsiktigaoch konsekventa.Beskattningen i vissa blandbränslenBrister i skattereglerna för blandbränsle med biodrivmedelmåste rättas till. Det gäller i första hand tre produkter: ETBE,diesohol (inblandning av etanol i diesel) samt Agrolight(inblandning av rapsmetylester i diesel).ETBE: Etyltertiärbutyleter (ETBE) är ett så kallatoxygenat som blandas i bensinen för att höja oktantalet.Oxygenatinblandningen minskar också bensinensluftföroreningar (minskade CO-utsläpp och minskadsmogbildning) och är därför föreskriven av , , i de nio mest förorenadestorstadsregionerna. EPA kräver vidare att 15procent av oxygenaterna ska komma från förnybara råvaror.1996 höjs detta krav till 30 procent.I används betydande volymer MTBE som ärlikvärdigt med ETBE men som baseras på mentol ochisobuten istället för på etanol och isobuten. För närvarandebeskattas såväl MTBE som ETBE som bensin. Ometanoldelen i ETBE, , fick samma lägrebeskattning som annan drivmedelsetanol så skulle produktenbli klart konkurrenskraftig med den helt fossilbaseradeMTBE:n. Vi skulle då på marknadsmässiga grunder fåmotsvarande introduktion av en förnybar komponent ibensinen som i är föreskriven av myndigheterna. Enligtuppgift finns redan en förstudie gjord för en ETBE-anläggning i anslutning till i med enetanolförbrukning i intervallet 30 000--. Frånoljebolagens sida föredrar man att få in etanol i bensinengenom ETBE framför den typ av låginblandning somprövades av bland annat OK på 80-talet.Diesohol: Inblandningen av etanol i diesel harmed goda resultat prövats på ett antal fordon ibland annat och . Etanolblandningenger bättre miljömässiga prestanda än motsvarande diesel.Idén har ursprungligen hämtats från Australien.Blandbränslet kan användas utan motorjusteringar ochomväxlande med ren diesel. Introduktionen kan därför skesnabbare och till avsevärt lägre omställningskostnader än renetanoldrift. Ett stort antal företag med egna lastbilsflottor,speditionsföretag, bussar i kollektivtrafik med flera ärintresserade att pröva bränslet.Introduktionen av etanol-dieselblandningen förhindras avnuvarande skatteregler som beskattar dieseldelen i dennablandning som om den vore bensin. Denna ofullkomlighet iskattesystemet ger produktionen en helt omotiveradmerkostnad på per liter. Den rimligaskatteprincipen är att etanoldelen skattebefrias eller högstskattas med per liter som vid annan låginblandningoch att dieseldelen (MK1) beskattas som annan diesel.Agrolight: Agrolight rapsmetylester ()och MK1-diesel har i gjorda tester visat sig halikvärdiga eller bättre tekniska och miljömässiga prestandajämfört med vanlig MK1-diesel. Inblandningen av RME tarbort de nackdelar med dålig smörjning som oblandad MK1har. Produktionen klarar dock inte det gränsvärde förkokpunktsintervall som anges i energiskattelagen. Som enföljd härav skattas den i blandningen ingående MK1-dieselnsom MK3-diesel. Det aktuella kravet på kokpunkt saknar fördenna blandning relevans ur miljö- och motorteknisksynvinkel. Den färdiga blandningen drabbas därför med enomotiverad merkostnad på per liter. På den mycketkonkurrensutsatta dieselmarknaden förhindrar detta enintroduktion av produkten.Teknisk utvecklingDen blygsamma svenska produktionen av biodrivmedelsker i små och orationella anläggningar. För attmarknaden och samhället ska kunna bedöma alternativenslångsiktiga konkurrenskraft måste vi få till stånd en tekniskutveckling och en industriellt anpassad produktion. Det kanröra sig om investeringar i fabriker för etanol, ETBE ochrapsmetylester. Samma förhållande gäller utvecklingen avmotorer som fullt ut kan utnyttja biobränslenas tekniska ochmiljömässiga potential, utbyggnaden av distributionssystemm.m. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiska styrmedel,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beskattningen av motoralkoholeroch vegetabiliska bränslen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beskattningen av vissablandbränslen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om teknisk utveckling.1