mot · GI02N274 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningIngen uppgift i svensk politik kan varaviktigare än att avvärja hotet om en beståendemassarbetslöshet.Sverige står inför en gigantisk utmaning. Uppgiften är attgöra det som inget annat europeiskt land lyckats med: attradikalt minska den totala arbetslösheten från närmare 15procent till ett läge som närmar sig full sysselsättning.Folkpartiet liberalerna konstaterade i olika sammanhangförra våren att detta kräver ett tillskott på en halv miljon jobbi det privata näringslivet fram . Undervalrörelsen anslöt sig sedan en rad andra partier till detta mål.Valdebatten gällde egentligen inte målet som sådant.Diskussionen handlade i stället om hur det skulle kunnauppfyllas.Vi liberaler är starkt övertygade om att detta mål bara kannås om vi kan få en våg av nyföretagande och en beståendeframtidstro bland de människor som driver små ochmedelstora företag i vårt land. Endast då kan vi nå upp tillde tillväxttal på 3,5--som behöver.Det är en unik utveckling som krävs. Vår övertygelse äratt den politik som är nödvändig för att motsvara våra högtställda krav förutsätter en helt annan förståelse förföretagandets och företagarnas villkor än den somsocialdemokraterna visar upp.Det är betecknande -- och djupt oroande -- att densocialdemokratiska politiken enligt deras egna siffror ledertill arbetslöshetstal i närheten av även i slutet avdenna mandatperiod.Svensk politik styrs från skärningspunkten mellansocialdemokraterna, och LO. Ingenting tyderpå att det trendbrott i det enskilda småföretagandets villkorsom nu krävs skulle kunna åstadkommas av politiska kraftersom låtit sitt handlande styras av misstro mot detprivata näringslivet.I denna motion vill vi dra upp riktlinjerna för en annanpolitik -- en liberal strategi för fler och växande företag.2. behöver nya jobbDen svenska arbetsmarknaden har istort följt den utveckling som har dominerat hela denindustrialiserade världen. uppvisar dock ett antalsärdrag som det finns anledning att uppmärksamma.Sverige har haft en internationellt sett ovanligt högsysselsättningsgrad. Orsaken till detta är att en så stor del avkvinnorna i arbetar. 1991 låg kvinnornasförvärvsfrekvens strax under männens. En hög kvinnligförvärvsfrekvens har möjliggjorts genom en väl utbyggdoffentlig sektor. En god service inom främst barn- ochäldreomsorg har skapat förutsättningar för kvinnor att tasteget ut i förvärvslivet. Dessutom är över hälften avkvinnorna anställda inom offentlig sektor och av deoffentliganställda är kvinnor.Sverige har också internationellt sett haft en mycket lågarbetslöshet. Medan större delen av övriga ibörjan av 80-talet etablerade arbetslöshetsnivåer kring 10procent klarade sig länge undan. Orsakerna till dettavar flera:Den aktiva arbetsmarknadspolitiken -- harbedrivit en aktiv arbetsmarknadspolitik som har syftat till attunderlätta strukturomvandling, och att hålla människor kvarpå arbetsmarknaden och därmed undvikalångtidsarbetslöshet.Devalveringarna -- den svenskakronan har skrivits ner mer än någonannan västvaluta förutom liran.Utbyggnaden av denoffentliga sektorn -- har hela nettoökningen avarbetstillfällen i kommit inom den offentligasektorn.I dag har vi den värsta arbetslöshetskrisen . stod över 650.000 personerutanför den reguljära arbetsmarknaden.Industriproduktionen har fallit med 20--och BNPhar minskat . Situationen har utvecklats merdramatiskt än i flertalet andra länder som upplever sammalågkonjunktur. Arbetslösheten har kortsiktigt förvärrats avminskad sjukfrånvaro och ökad produktivitet. Tillsammanskan dessa faktorer beräknas ha inneburit att arbetslöshetenhar ökat med cirka 200 000 personer. De flesta jobben harförsvunnit i den privata sektorn. Vart fjärde industrijobb äridag borta. En följd av detta är att arbetslösheten är cirka 30procent högre hos män än hos kvinnor. De mest utsattagrupperna på arbetsmarknaden är dock ungdomar ochinvandrare/flyktingar vilka har dramatiskt högrearbetslöshetsnivåer än genomsnittet.Den borgerliga regeringen mötte den ökandearbetslösheten med arbetsmarknadspolitiska åtgärder, ensnabb ökning av den reguljära utbildningen, ROT-programoch tidigarelagda investeringar i en skådadomfattning. Många kommuner och landsting försökerdessutom bromsa uppsägningar genom avtal medlänsarbetsnämnder om utbildningsinsatser.Samtidigt vidtogs en rad åtgärder för att skapa bättrevillkor för näringslivet, förbättringar som ledde till optimismoch framtidstro bland företagarna.Förmögenhetsskatten på arbetande kapital avskaffades ochvissa skattelättnader genomfördes för fåmansföretagen.Egenföretagarna fick de lägre skatteregler som krävdes föratt möjliggöra expansion på skattemässigt lika villkor somför aktiebolag. Den allmänna löneavgiften avskaffades ocharbetsgivaravgifterna sänktes rejält. Ökade möjligheter tillkvittning av underskott beslutades föratt underlätta nyföretagandet. Tillgången på riskvilligtkapital förbättrades kraftigt, framför allt för de mindreföretagen som i flertalet fall är hänvisade till den inhemskamarknaden för riskkapital, genom att dubbelbeskattningenavskaffades.Ett flertal marknader avreglerades och konkurrenslagenskärptes. Regler för den offentliga upphandlingen skärptesför att möjliggöra större konkurrens mellan enskilda företagoch offentlig egenproduktion.Reglerna inom socialförsäkringssystemen förbättrades,bland annat genom införandet av en karensdag isjukförsäkringen. Därigenom minskade korttidsfrånvaronoch de produktionsstörningar som följt av denna.Regelförändringar inom arbetslöshetsförsäkringengenomfördes för att motverka en permanentning avlångtidsarbetslöshet och bättre upprätthålla kontakten medarbetslivet för dem som blivit arbetslösa.Villkoren för främst de mindre företagen förbättradeskraftigt genom förenkling av flera regler inom arbetsrätten,både LAS och MBL.En kraftig utbyggnad av utbildningen inleddes, både vadavser kvaliteten och antalet platser i gymnasium ochhögskola. Löntagarfondernas avveckling möjliggjordebetydelsefulla resurstillskott för forskning och riskkapital.Medel avsattes till exempel för att stimulera ökadanvändning av den nya informationsteknologin. Likasåavsattes medel för att möjliggöra förverkligandet av flerinnovationer genom det nybildade Innovationscentrum.Omfattande arbetsmarknadspolitiska åtgärder sattes ocksåin, liksom en snabb ökning av den reguljära utbildningen,ROT-program och tidigarelagda investeringar i bland annatinfrastruktur. Många kommuner och landsting försökerdessutom bromsa uppsägningar genom avtal medlänsarbetsnämnder om utbildningsinsatser.Som ett resultat av dessa och andra förbättringar i villkorenför företagare och företagande ökade optimismen ochframtidstron successivt. Produktiviteten inom företagenökade dramatiskt.I en internationell jämförelse över stämningsläget blandsmåföretagare i respektive en rad andra europeiskaländer var de positiva tendenserna nästan dubbelt så starka iSverige som utomlands. Det gällde inte bara produktion ochinvesteringar utan också mängden tillkommandearbetstillfällen. I en av AMS genomförd företagsenkätframkom liknande tendenser till optimism, särskilt markeradbland de minsta företagen.Under första halvåret 1994 medförde detta -- liksomnaturligtvis en konkurrenskraftförbättring som följd avdeprecieringen -- planer på stora investeringsökning ochproduktionsökningar. Inom industrin överträffades dentidigare högsta produktionsvolymen undersommaren 1994. Även sysselsättningen ökade, om änmindre snabbt. De olika konjunkturbarometrar somgenomförts har också visat på mycket positivautsikter i stort sett i alla branscher, hemmamarknadsbaseradesåväl som inom exportsektorer, tjänstesektorer såväl somindustrisektorer.Sedan 1990 har över en halv miljon jobb försvunnit. Hurkan vi skapa förutsättningar för att lika många nya jobb skallkomma fram ? Detta är den stora utmaningenför politiken under resten av 1990-talet. Är detöverhuvudtaget möjligt att under dessa år få fram 500 000nya jobb i ?Vårt svar på den frågan är ja! I själva verket kan vi varaganska säkra på att det kommer att skapas betydligt fler jobbän så. En studie som har gjorts vid visaratt det tillkom 1,5 miljonernya jobb i näringslivet i . Men försvann 1,3miljoner och nettotillskottet blev alltså 200 000 jobb. Vadsom krävs är att det andra hälft skall skapas500 000 fler jobb än som försvinner. Uppgiften är svår, menabsolut inte omöjlig.Var kan de nya jobben tänkas komma? Det är en fråga sompolitiker ofta får men som är omöjlig att besvara.Erfarenheten från och andra avancerade i-länder ärdock att expansionen framförallt sker inom tjänstesektorn.Det innebär inte att utvecklingen inom industrin ärointressant från sysselsättningssynpunkt. Många avtjänstejobben är direkt knutna till industrin. har visat att den totala sysselsättningen iindustri och industrinära tjänster har varit relativt konstantunder , omkring 45--av den totalasysselsättningen.3. En ny syn på tillväxtenGrunden för en framgångsrik kamp mot arbetslösheten ären hög och stabil tillväxt. Bara om vi kan åstadkomma dennatillväxt -- på ett miljömässigt uthålligt sätt -- har vi någrautsikter att framgångsrikt angripa ekonomiskaproblem.Frågan är då: Hur blir ett land av hög och stabiltillväxt? Vilka är de drivkrafter som kan åstadkomma ensådan utveckling? Hur åstadkoms den våg av företagandesom vi är ute efter?En självklar utgångspunkt är att statsfinanserna måstesaneras så att räntenivån långsiktigt kan pressas ned. Dennafråga återkommer vi till i liberalernas motion omden ekonomiska politiken.Men i detta sammanhang vill vi närmare analysera den nyakunskap som växer fram om tillväxtens drivkrafter.Idéer inte investeringar -- kunskap snarare än maskiner! Såkan man sammanfatta slutsatserna i det som brukar kallasden nya tillväxtteorin. Det som driver tillväxten ochutvecklingen framåt är nya idéer, inte fysiska investeringar.1986 publicerade -- en av den nya teorinsfäder -- en artikel där han redogjorde för de nya idéerna. Den,och alla de artiklar som har följt i dess spår, är en uppgörelsemed den gamla neoklassiska tillväxtteorin. Istället för attsätta investeringarna i centrum pekar man ut nya idéer,kunskaper och innovationer som motorerna bakomtillväxten. De fysiska investeringarna blir sedan en följd avdessa.Det innebär att oavsett hur mycket vi ökar de fysiskainvesteringarna är det omöjligt att skapa en långsiktigt stabiltillväxt om vi inte har ett ständigt flöde av nya idéer, som ökardet värde vi kan få ut ur en viss mängd arbetstimmar, råvaroroch maskiner.TCO-ekonomen har i sin bok ''900'' givit ett illustrativt exempel hämtat från justRomer. En modern dator består av nästan exakt sammamaterial som en : stål, koppar,aluminium, plast, silikon, guld, järnoxid med mera. Mengenom en något ändrad sammansättning av materialet nya datorn 50 gånger större kapacitet än den gamla.Det som avgör om ett företag hänger med i konkurrensenär inte huvudsakligen de fysiska investeringarna i maskinersom görs utan hur mycket ny kunskap det kan bygga in i sinprodukt. Värdet hos ett företag som till exempel Ericssonligger inte huvudsakligen i de miljarder det har investerat isina fabriker och laboratorier utan i det som finns i huvudetpå alla dess ingenjörer och andra anställda.De insikter som och andra har givit oss harstor betydelse för hur en framgångsrik tillväxtpolitik börutformas.En ny syn på vad som driver tillväxten för också med signya insikter om politikens möjligheter och begränsningar.Nya idéer kan aldrig kommenderas, administreras ellerregleras fram, däremot kan en politik som ger människorchansen att växa och att fritt söka nya sanningar skapa ettklimat där nya idéer blomstrar. En politik för tillväxt måstevara en politik som sätter människan i centrum. De frågorsom beslutsfattare nu ställs inför i ett kritisktekonomiskt läge måste således få liberala svar.Vår politik grundar sig på tron att varje människa harkapacitet att utvecklas och att skapa. Ett samhälle kommervarken att vara rättvist eller rikt om det inte ger allamänniskor chansen att ta tillvara denna kapacitet. Utifråndenna övertygelse vill vi forma en liberal politik för tillväxtsom bygger på tre steg.1. Staten har ansvaret för att lägga en grund som ger varjeindivid den kunskap och styrka som behövs för att leva sittliv efter egna val och stå för sina egna tankar.2. Det måste finnas ett allmänt klimat i samhället somdriver på förändring och som stimulerarframkomsten av nya lösningar och idéer.3. Nya idéer måste kunna tas tillvara och slå rot. Det gälleratt nära en entreprenörskultur som förmår att omvandlanytänkande till välstånd. Företagandet måste stå i centrum.4. Marknadsekonomi -- den självklara basenFör oss liberaler är marknadsekonomin den självklarabasen i ett välfärdssamhälle. Planhushållningen har på ettpåtagligt sätt visat sin oduglighet ochmed endast ett fåtal undantag har numera världens länderinsett marknadsekonomins fördelar.En marknadsekonomi som fungerar väl har stor förmågatill anpassning och flexibilitet. Priser, skatter och lagarsamverkar för att ge företagare och hushåll information omproduktions- och konsumtionsmöjligheter. Ävenarbetsmarknaden måste fungera smidigt och väl för attlandets resurser skall användas på effektivt sätt.Arbetsmarknaden har enligt många studier under lång tidfungerat förhållandevis väl i . harlönebildningen medverkat till att skapa inflationstryck ochåterkommande kostnadskriser som har mötts meddevalveringar. har emellertid denekonomiska politiken lagts om för att hålla pris- ochkostnadsökningarna nere. Det är av stor betydelse attekonomin fungerar så smidigt att den låga inflationen beståräven under den uppgång i den ekonomiska aktiviteten vi nuär inne i. Detta ställer höga krav på att lönebildning ocharbetsmarknad fungerar på ett effektivt och flexibelt sätt. Encentral uppgift för statsmakterna är därför att skapa bravillkor för arbetsmarknadens flexibilitet vad gällergeografisk och yrkesmässig rörlighet, relativa löner,information om lediga platser och arbetssökande m.m.Viktiga villkor för dynamik och omvandlingstryck äröppenhet mot omvärlden och en levande konkurrens. Viktenav frihandel återkommer vi närmare till i vår motion omframtidens EU. Också konkurrensfrågorna behandlas i ensärskild motion.5. Ekonomiska förutsättningarKlimatet för företagande är av avgörande betydelse förmöjligheterna att få den expansion i den privata sektorn somkampen mot arbetslösheten kräver.Folkpartiet liberalerna föreslår nu -- i linje med vårainsatser i den borgerliga regeringen -- en serie åtgärder somvi menar på ett avgörande sätt skulle stärkaexpansionskraften, särskilt i våra små och medelstoraföretag.Riskkapitalförsörjningen har av alla initierade bedömareansetts vara av stor betydelse. Vi delar den uppfattningen.Mot den bakgrunden föreslår vi åter att den s.k.dubbelbeskattningen avskaffas. Det skall inte vara dyrare attfinansiera investeringar med nytt eget kapital än med lånadepengar. Förslagets närmare utformning redovisas i en annanmotion.Vi noterar att regeringen sent omsider förefaller hauppmärksammat problemet med riskkapitalförsörjningen.Dess värre har man först förvärrat det -- genomdubbelbeskattningen -- innan man börjar fundera på hur detkan lösas.Det är betecknande att den mest handfasta åtgärd somföreslås, aktieköp för AP-fondsmedel, följer de sämstaspåren i socialdemokratisk näringspolitisk tradition. Detskulle vara till nackdel, inte till fördel, för företagarklimateti om AP-fonderna börjar köpa upp aktier ismåföretag. Vi avvisar det förslaget.Tanken på riskkapitalavdrag som regeringen nu övervägerär vi däremot positiva till. Men det måste ses som ettkomplement, inte en ersättning till avskaffande avdubbelbeskattningen. Vi är för vår del beredda att säga att ettsystem med riskkapitalavdrag nu bör införas.Den förra regeringen införde en begränsad rätt att kvittaunderskott i näringsverksamhet mot inkomst av tjänst.Tanken var att stimulera nyföretagande. Eftersom nyaföretag ofta går med underskott skulleen kvittningsrätt -- och den möjlighet att begränsa effekternaav sådana inledande förluster den för med sig -- kunna göraatt fler vågar ta steget att starta företag. Eftersom vi behöveren våg av nyföretagande i måste varje rimligmöjlighet att främja detta tas till vara. Vi föreslår attkvittningsrätten återinförs.Vi föreslår också att den extra skattebelastning påvinstandelssystem som återinfördes av den nya regeringenåter slopas.Ett viktigt inslag i den förra regeringens politik var denkraftiga sänkning av arbetsgivaravgifterna som genomfördesi samförstånd med socialdemokraterna . Den nyaregeringen har emellertid nu valt att ta ett rejält kliv tillbakagenom den allmänna löneskatt på som infördes . Det är omöjligt att förstå hur socialdemokraternakan tro att man skall kunna få fler jobb genom att ökaföretagens kostnader för arbetskraften. Vi föreslår mot denbakgrunden att den allmänna löneskatten på avskaffas.Det minskar skattebelastningen på jobben med 6,3 miljarderoch skulle ha stor betydelse inte minst för små ochmedelstora företag.Villkoren för företagande påverkas inte bara av skatterutan också av annan lagstiftning. har dearbetsrättsliga lagarna upplevts som krångliga ochhämmande, framför allt av de mindre och medelstoraföretagen. Det finns många indikationer på att reglerna, somtillkommit i syfte att öka löntagarnas trygghet i arbetslivet,kommit att fungera som en begränsning av nyanställningaroch produktionsökning i enskilda företag. Den borgerligaregeringen genomförde därför en avkrångling avarbetsrätten. Den nya socialistiska majoriteten i riksdagenhar nu återställt de gamla reglerna. Vi anser att detta kommeratt försvåra kampen mot arbetslösheten och föreslår därföratt de småföretagsvänliga reglerna återinförs.Vi finner det närmast absurt att regeringen -- efter att påbegäran av främst LO ha återställt de gamla krångligareglerna till minsta kommatecken -- nu i finansplanenkonstaterar att de ställer till problem för de mindre ochmedelstora företagen och därför uppmanararbetsmarknadens parter att förhandlingsvägen förändradem. Tydligen har regeringen inte själv någon större tilltrotill att så kan ske eftersom en ny utredning om arbetsrättentillsätts.Den fackliga vetorätten mot entreprenader ochmöjligheten till blockad mot enmansföretag bör såledesavskaffas. Detta föranleder förändringar i MBL.Tiden för provanställning och visstidsanställning vidarbetstoppar bör förlängas från 6 månader till 12 månader.Det finns flera studier som påtalar att detta, särskilt i enkonjunkturuppgång, kan medverka till snabbaresysselsättningsökning än en kort provanställningstid. Ävenden betoning vi lägger på kunskaper som en viktig drivkraftför tillväxt talar för en längre provanställningstid, eftersomdet tar tid för ett kunskapsföretag att avgöra om en nyanställdmedarbetare är rätt person med rätt kunskaper. Den av ossföreslagna för visstidsanställningar medför enökad flexibilitet inom näringslivet. Även de s.k.turordningsreglerna bör ändras så att två personer kanundantas.6. Ny teknik, nya idéer, nya jobbEtt klimat för idéerEn grundläggande faktor för näringslivets utveckling är attsvenska företag förmår stärka sin konkurrenskraft.Förutsättningen för fler välbetalda jobb i är att detfinns tillräckligt många livskraftiga företag som kan mäta sigmed sina utländska konkurrenter. Dagens syn på länderskonkurrenskraft bygger på analyser av övergripandeförhållanden som bytesbalans, relativa lönenivåer och värdetpå valutan. När kronan sjunker stärks Sverigeskonkurrenskraft och om lönerna stiger försämras den. Ändåhar det i dessa båda fall inte skett någonting avgörande medde svenska företagen. Den egentliga styrkan hos det svenskanäringslivet har överhuvudtaget inte påverkats. En debattsom fokuserar sig på dessa övergripande makroekonomiskaförhållanden tenderar därför att missa de grundläggandefrågor som avgör ett lands eller ett företags konkurrenskraft.Vad är det egentligen som gör att vissa företag i vissabranscher har förmågan att leva och utvecklas , imakroekonomiska med- som motvindar? Dessa företag haren konkurrenskraft som inte bygger på förmånligaväxelkurser eller lönenivåer. Istället bygger den på derasförmåga att ständigt genomföra förändringar. Små dagligaförbättringar av produktionsteknik, marknadsföring ellerproduktutveckling gör att de ligger ett steg före.Förbättringar som dessa kommer ofta till stånd i miljöer sompräglas av ett högt omvandlingstryck.I en situation där det krävs att man kämpar lite för sinöverlevnad finns det ofta ett utrymme och en mottaglighetför de nya revolutionerande idéerna. Det ligger något av enparadox i att kortsiktiga förändringar av till exempelmakroekonomiska förhållanden, som på papperet stärker ettföretags konkurrenskraft, i själva verket tar bort detomvandlingstryck som är grunden för den långsiktigakonkurrenskraften. Ett exempel på detta är de svenskastordevalveringarna . Företagenkunde håva in stora vinster tack vare den svaga valutan, mennär lågkonjunkturen kom hade de inte hängt med iutvecklingen och fick betala ett högt pris. För att vi skakunna upprätthålla en hög och stabil tillväxt gäller det att vivärnar om ett företagsklimat som stimulerar tillnytänkande.Vad är det då för miljöer som skapar ett klimat avnytänkande? En viktig trend är att även vid en globaliseringav ekonomin de lokala miljöerna blir allt viktigare. Medframväxten av globala komponent-, varu- ochtjänstemarknader är det inte längre tillgången till detraditionella produktionsfaktorerna som i första hand gerkonkurrenskraft. Istället är det teknik, kompetens och systemsom är bundna till den lokala miljön och vilka inte alla hartillgång till som är mest betydelsefullt. Förmågan att skapasådana lokala miljöer som präglas av dynamik ochförändring avgör ett lands möjligheter till framgång i deninternationella konkurrensen.MiljökravEtt av de politikområden som kan bidra till att skapa ettkonstruktivt omvandlingstryck är miljöpolitiken. Historisktsett har en ambitiös miljöpolitik varit ett av de effektivastemedlen för att stimulera teknikutvecklingen i Sverige.Företags förmåga att klara av högt ställda miljökrav ärdessutom en viktig konkurrensfördel och kommer med allsannolikhet att bli än viktigare. Det vore därför både kortsyntoch ett bevis på dålig insikt att försöka gynna svensktnäringsliv genom att dra ner på ambitionerna inommiljöpolitiken. Istället kan en framsynt politik påmiljöområdet starkt bidra till ett konkurrenskraftigtnäringsklimat. Ett område som bör prioriteras ärstimulerandet av teknikutveckling genom olika former avproduktnormer och märkningssystem.Offentlig teknikupphandlingEn av de faktorer som tillsammans med miljöpolitikenbrukar framhållas som viktig när det har gälltteknikutveckling och nytänkande är offentligteknikupphandling. ASEA:s överföring av högspändlikström, och äralla resultatet av ett samspel mellan offentlig sektor ochnäringslivet.Beställarkompetensen är av avgörande betydelse vidteknikupphandling. Det kan kräva samordning mellan fleraolika aktörer, särskilt när kommuner och landsting ärberörda. Det saknas en sammanhållen strategi för denoffentliga teknikupphandlingen, detta är en brist. Vi menaratt det är av stor vikt att det snabbt utformas en strategi förhur offentlig teknikupphandling kan fås att spela en än störreroll för teknikutvecklingen.Förmåga att omvandla idéer till jobbÄven om det är nog så viktigt så handlar störstatillväxtproblem inte om oförmåga att producera idéer. Detsom har varit och är vår akilleshäl handlar om vår oförmågaatt omvandla idéerna till nya jobb och växande företag. Detfinns ett otal studier som alla på olika sätt beskriver Sverigesoförmåga att ta vara på alla de forsknings- ochuppfinnarinsatser som görs. Sätten att komma åt dettaproblem är givetvis flera, men det allra mest centrala är attsätta företagandet i centrum. Klyftan mellan idé ochproduktion måste överbryggas. Vi vill i detta sammanhangpåminna om den tidigare regeringens initiativ att inrätta t.ex.teknikbrostiftelserna.7.