ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02T801 · 1995-01-25 00:00:00 — Posten AB:s prissättning för tidningsdistribution Posten har infört en prissättning för distribution avtidningar som missgynnar en god landsbygdsservice.Prissättningen bygger på att en kostnad räknas ut beroendepå hur många tidningar som delas ut per lantbrevbärarlinje.Är det få tidningar per transporterad kilometer blir kostnadenhögre för varje abonnent. Av postens prislista framgår attexemplaravgiften varierar från till perexemplar.När tidningsföretagen prisförhandlar väger Postensamman hur ''dyra'' de anser att företagetsdistributionskostnader är. Eftersom det i praktiken inte finnsnågon annan distributionsmöjlighet än via Posten finns ingenkonkurrens.Den allvarliga konsekvensen av detta innebär atttidningsföretag kan komma att tvingas säga nej till vissalandsbygdsboende som abonnenter eller att ta ut ett högreprenumerationspris för dessa. Systemet torde också leda tillatt antalet distribuerade tidningar minskar, vilket i siginnebär att övrig postservice på landsbygden fördyras.Rimligen borde Posten tvärtom sträva efter att få nedkostnaderna för landsbygdsservicen genom att få uppvolymerna.Tillgång till tidningar är en viktig social rättighet som allamåste kunna ha på någorlunda likvärdiga villkor.Det finns också anledning att notera att grundkostnaden förlantbrevbäringslinjerna redan finns, och den extra kostnadenför att även distribuera tidningar tillsammans med övrig posttorde vara närmast marginell. Det borde därför övervägas atttillämpa en marginalkostnadsprissättning för tidningar istället för det nuvarande systemet.Regeringen bör därför genom att aktivt utnyttja sittägarinflytande tillse att Postens prissättning för distributionav tidningar på landsbygden blir rättivis och likformig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Postens prissättning förtidningsdistribution på landsbygden.
mot · GI02T802 · 1995-01-25 00:00:00 — Det nya telefontaxorna som infördes vid årsskiftet 1994innebär att delas upp i priszoner. Lokal- ochrikssamtal försvinner och ersätts av när-, region- ochfjärrtaxa.Län med stora geografiska områden med gles befolkningkommer att ha alla tre taxorna. På sina håll innebär detta atttelefontaxorna kan öka på grund av förändringen.Om man bor i , Strömsundsområdet,Gäddedeområdet, Hotingsområdet och Backeområdet (allabelägna inom ) och skall ringa tillresidensstaden debiteras fjärrtaxa, vilket innebäratt samtalet till kostar lika mycket som ett samtaltill eller . Sannolikt är förhållandena exaktlika i övriga Norrlandslän.Exemplen kan ställas mot (08) därman når flera hundra tusen personer och debiteras endast förnärsamtal, den billigaste taxan.Alla medborgare bör rimligen kunna ringa till sinresidensstad och betala enbart regiontaxa. Samtal inom detegna länet bör debiteras som högst efter regiontaxa. Teliasteletaxor är därför felkonstruerade och rimmar inte medrättvisan. bör därför uttala att telesamtal inom ettlän skall som högst debiteras enligt regiontaxa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att telesamtal inom ett län högst skalldebiteras enligt regiontaxa.
mot · GI02T803 · 1995-01-25 00:00:00 — Investeringar i ett modernt tele- och datanät som har storkapacitet och många moderna funktioner är av störstabetydelse för glesbygden. Det ger möjligheter att bygga uppett rationellt näringsliv med livskraftiga småföretag. En delmiljöskadligt resande kan ersättas av kontakter via telenätet.Därför är det samhällsekonomiskt lönsamt att göra störreinvesteringar i telenätet än vad som är lönsamt för detteleföretag som driver nätet. Detta torde främst gällaglesbygden.För att få till stånd teleinvesteringar i den takt som ärsamhällsekonomiskt lönsamt eller motiverat avregionalpolitiska skäl krävs någon form av statligtingripande.Inom järnvägsområdet har man etablerat ett system medstatlig upphandling av trafik som är samhällsekonomisktlönsam trots att den är olönsam för trafikföretaget. Ettmotsvarande system med statlig upphandling avteleinvesteringar borde etableras.Detta skulle dock kräva en viss finansiering överstatsbudgeten. Detta borde enligt min uppfattning rymmasinom ramen för det regionalpolitiska stödet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statlig upphandling av teleinvesteringarsom inte är företagsekonomiskt lönsamma men bedöms varasamhällsekonomiskt lönsamma eller regionalpolitisktmotiverade.
mot · GI02T804 · 1995-01-25 00:00:00 — är bland de absolut första i att genomföraen avreglering av telekommunikationsmarknaden. Resultatethar inte låtit vänta på sig. Allt fler aktörer erbjuder nya tele-och datakommunikationskoncept, bättre service, lägre priserm.m. till företag och invånare.Telia AB forcerar, beroende på konkurrensen,utbyggnaden av det digitala AXE-nätet i alla delar av vårtland. Man beräknar att hela ska ha tillgång till denmoderna tekniken till slutet av 1996, snabbare än vadman tidigare planerat.Vi har mycket erfarenheter från vad som krävs på enavreglerad telemarknad. Inte minst (), den svenska regler- och konkurrensfrämjandemyndigheten, har mycket att lära alla de länder som vill gåSveriges väg.Inom EU har man fattat beslut om att avreglera denEuropeiska telemarknaden. Det skall, enligt de senastebesluten, ske till 1998.EU kommer därför, , med storsannolikhet sätta upp en europeisk myndighet, motsvarandePTS någonstans i Europa.Om denna myndighet hamnade i skulle detmedföra fördelar för EU. Vi har många erfarenheter, godaexempel m.m., att studera på nära håll som skulle underlättaEU:s viktiga avregleringsarbete.Denna institution måste, om den ska kunna fylla sinviktiga uppgift, komma till stånd . Troligen senast1996 för att ha framförhållning inför 1998-avregleringen.Regeringen bör därför, enligt min mening, upptadiskussioner om att förlägga telemyndigheten till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att uppta förhandlingar medEU om förläggning av den nya telemyndigheten till .
mot · GI02T805 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringen bör utnyttja statens ägarinflytande i att bevara oförändrad postservice i glesbygd.Riksdagen har antagit en lag som stadgar att det skallfinnas en rikstäckande postservice som innebär att brev ochpaket kan nå alla oavsett adressort i alla delar av landet.Därutöver skall det finnas en rikstäckande kassaservice.Lantbrevbäringen är den mest decentraliserade posttjänsteni det sammanhanget.Bl.a. inom posten i pågår en översynav lantbrevbäringen som resulterar i indragningar av s.k.avstickare från lantbrevbärarens färdväg med stöd i engammal regel inom . Enligt den regelnkrävs en hushållstäckning om två fasta hushåll per km enkelfärdväg. Dessa förändringar upplevs självklart som klaraförsämringar och i strid med gällande lagstiftning. Vadmänniskorna i glesbygden kräver är inte ytterligare service,men de vill självklart behålla den service de redan har. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att upprätthållalagstiftningens krav om oförändrad postservice i glesbygden.
mot · GI02T807 · 1995-01-25 00:00:00 — Av statsfinansiella skäl har ersättningen till förrikstäckande betalningsservice, J1, sänkts från 250 till 200miljoner kronor för budgetperioden --. (för budgetåret) Regeringenanser dock att servicen skall kunna upprätthållas även medden lägre ersättningsnivån.Problemet är att rikstäckande service i praktiken kan tolkaslite olika av regeringen och . Likaså kan denrationalisering av som pågår medförapåfrestningar på service och arbetstillfällen i glesbygden.Om en neddragning av anslag för rikstäckandebetalningsservice sker kan det tolkas som att dessa skall sparas in på just glesbygdsservice.Mot denna bakgrund vore det bättre att höja Postverketsavkastningskrav med . Därmed skulle ge signalen tillPostverket att dessa pengar skall komma från en allmänrationalisering i verket och inte drabba glesbygdservicen.Den är på sina håll redan bristfällig, inte minst för mångamindre företag i glesbygd som behöver lite mer änbasservice. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till ersättning för rikstäckande betalnings-och kassaservice för /96 anvisar ettreservationsanslag på 350000000kr,2. att beslutar att inlevereradeöverskott skall höjas med 50miljoner kronor jämfört med regeringens förslag /96.
mot · GI02T808 · 1995-01-25 00:00:00 — Framtiden för ligger i ny teknik, högre utbildningoch det nya tjänstesamhället. är en utmärkt bygdför att bo och arbeta. De geografiska avståndens nackdelarmåste emellertid elimineras.För utveckling av alla de nya teknologiska sprången spelarteletekniken en stor roll. Högskoleutbildningen bedrivs pådistans. Den särskilda yrkesinriktade fort- ochvidareutbildningen som specialiserat sig på bedrivs med hjälp avteletekniken eller IT-tekniken. Tjänstesamhällets utvecklingbygger till stor del på teleteknikens tillämpning.Om människor skall kunna använda denna nya teknikerfordras både en väl utbyggd infrastruktur och etttaxesystem som uppmuntrar och i vart fall inte försvårar.Infrastrukturen har handlat om utbyggnad avledningskapacitet och AXE-växlar. Från små luftledningarkänsliga för klimat till nedgrävda kopparkablar harutvecklingen gått till fiber-optiska kablar och alltmerradiolänkar och satellitkommunikation för vanlig telefoni.AXE-växlarna är förutsättningen för moderna tjänster och enanpassad taxestruktur.Inför riktnummer DalslandFör är den stela kombinationen av taxor ochriktnummerområden ett hinder i utvecklingen. Degeografiskt små riktnummerområdena i har spelatut sin roll. Med nuvarande teknik tycks de också förhindraen rimlig taxekonstruktion.Detta medför att samtal som egentligen är av lokal karaktärför en dalslänning kostnadsmässigt är att jämföra medregionala samtal eller rikssamtal. I större stadsområden medmånga fler invånare, hög datortäthet och geografiskt i stortmotsvarande omfång är ofta taxorna lägre. Orimligatelekostnader vid utnyttjande av den nya tekniken med dator-och telefaxkommunikation hämmar utvecklingen förDalsland och motverkar möjligheten att arbeta hemma ochdärmed utnyttja en god miljö för hem och familj ochsamtidigt utgöra en tillgång i nationens produktion.Detta är en klar nackdel för och Dalslandsmöjligheter att utvecklas. Konkurrensmöjligheterna blirsämre.Ett rimligt steg vore att det statsägda omprövarriktnummerindelningen för och säkerställer atttaxorna kan sättas så att teletrafiken inom och med Dalslandgynnas. Därför borde riktnummer införas.Riktnummer skulle verksamt bidra till en godteleutveckling och en teleidentitet för . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att högskoleutbildningen pådistans genom telesystemets utformning kan prioriteras förDalsland,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillräcklig kapacitet i DalslandsAXE-nät snabbt säkerställs,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gemensamt riktnummer för helalandskapet .
mot · GI02T901 · 1995-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att Öresundsbrobygget börkomma i gång.
mot · GI02T902 · 1995-01-25 00:00:00 — Regionen runt har en betydandeutvecklingspotential. Här finns 3,2 miljoner invånare, treuniversitet och en storflygplats.Förutsättningarna att här få ett betydande ekonomisktkraftcentrum vid sidan om Stockholms- ochGöteborgsregionerna är därför betydande. En sådanutveckling är till nytta för hela landet.En kraftfull tillväxt i kräver emellertid attinfrastrukturproblemen kan lösas. Det första och viktigastesteget härför har tagits av i och med besluten omen fast bil- och tågförbindelse i --Köpenhamnsläget.På sikt behöver emellertid regionen knytas samman i bådesödra och norra delen av för att optimeratrafikflödena för både individer och varor, både i när- ochfjärrtrafik. Det är därför nu dags att inleda diskussioner medDanmark om en fast tågförbindelse i --Helsingörläget, så att efter hand fysisk och ekonomiskplanering för en sådan förbindelse kan komma igång.Inriktningen bör vara en järnvägstunnel med en hög grad avsjälvfinansiering via avgifter, och en byggstart strax efterfärdigställandet av --Köpenhamnsförbindelsen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en järnvägstunnel mellan Helsingborgoch .
mot · GI02T904 · 1995-01-25 00:00:00 — Genom den insikt som samhället och den enskildeindividen vunnit när det gäller trafikenspåverkan på miljön har vi också förstått attorsakssammanhangen till det ena eller andra förloppet oftaär av komplicerad art. Ett exempel härpå är att bildäckenorsakar skador på miljön i större utsträckning än som varitkänt.Enligt undersökning som varit knuten tillKemikalieinspektionen visar det sig att ca 10 000 tongummimassa lossar från däcken och hamnar påvägarna; det är vad som i dagligt tal kallas för slitage på däckoch väg. Ett däck består till av en gummiblandning. Föratt göra gummit elastiskt används mjukgörare. Det man mestanvänder är HA-olja där HA står för High Aromatic.HA-oljan är egentligen en avfallsolja som uppstår som restnär smörjoljor tillverkas. Den är full med monoaromatiskaoch polyaromatiska föreningar, som är cancerframkallandeoch giftiga för vattenorganismer. Till ett lastbilsdäck åtgår 15liter HA-olja. När däcket slits mot vägbanan lösgöresgummipartiklar. Man har beräknat att en katalysatorrenadpersonbil släpper ifrån sig fem gånger mer PHA från däckenän från avgasrören.Fortfarande vet man inte riktigt hur tillgängliga dessakolväten är för hälsa och miljö men skador har konstateratspå växter och djur av PAH i vatten från vägar.Polyaromatiska kolväten finns ofta i vattenmiljöer itrafikfrekventa områden.Problemet med däcken kan till stor del lösas genom attbyta mjukgörare och använda en miljövänlig olja. Endelfråga är att stora delar av däcksbehov tillgodosesgenom import från bl.a. EU-länderna. EU synes saknamiljökontroll på detta område.Då kolväteutsläpp icke är önskvärda överhuvudtaget börföreliggande problemområde bli föremål för ytterligareundersökningar, som man inom EU-området börsträva efter produktioner som prioriterar miljövänlighet,särskilt och inte minst på trafikområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare forskning vad gällermiljökonsekvenserna av gummidäck,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall arbeta för att EUeftersträvar miljövänlig produktion av gummidäck.
mot · GI02T906 · 1995-01-25 00:00:00 — I regeringens proposition 1994/95:126 föreslås attbilregisterverksamheten centraliseras till tre platser i landet:Örebro, och Arjeplog.Det finns flera olika skäl till att inte genomföra dennacentralisering av bilregisterverksamheten.För det första kommer servicen till fordonsägare,trafikföretag och bilhandel att bli sämre. Bland annatförsvinner eller försämras den faxservice, som finns idag.Vidare kommer det att krävas att endast den nya sortensregistreringsbevis används vid anmälningar till registret.I budgetpropositionen anges besparingen avcentraliseringen till men är enligt andrabesparingsberäkningar endast ca . ÖrhlingsReveko, som gjort en egen ekonomisk beräkning på 7,4miljoner kronor, påpekar att då är inteutbildningskostnader, kostnader för dubbelbemanning ochökade lokalhyror inberäknade. Enligt i ,som närmare granskat siffermaterialet, kommer det att bli enmerkostnad första året och därefter en besparing på 7miljoner kronor per år.Det är nödvändigt att spara inom olika områden i statensfinanser. En besparing motsvarande 7 miljoner kanemellertid sparas genom fortsatt rationalisering inomnuvarande decentraliserade bilregisterverksamhet. Därförkrävs ingen centralisering av besparingsskäl.På bilregistren i landet arbetar runt 260årsarbetskrafter, huvudsakligen kvinnor mellan 50 och 60 år.I den föreslagna organisationen planeras för runt 160årskrafter. För län innebär centraliseringen attrunt 10 kvinnor mister sina jobb, som de är väl tränade attutöva.Mätning av antalet kundbesök hos iKristianstad visar, att det sker runt 200 000 besök om åretoch ca 400 besök . Jämförelsevis uppgerlänsstyrelsen i i yttrande , att man därhade ca 500 kundbesök . Liknande statistik finns förandra län. Självklart kommer en centralisering avbilregisterverksamheten att leda till en klart försämradservice till allmänheten. En centralisering av verksamhetenbör därför ej ske. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en fortsatt decentralisering avbilregisterverksamheten.
mot · GI02T908 · 1995-01-25 00:00:00 — För alla nyhetskonsumenter tisdagen den 24januari 1995 var säkert beskedet om EU-reglernaskonsekvenser för svensk lokaltrafik ett mycket negativtexempel på hur EU-medlemskapet kan påverka vår vardag.Enligt uppgift tillåter inte för lokaltrafik längrelokaltrafikbusslinjer än . För en av StockholmsLokaltrafiks linjer, som bryter mot denna regel, löstesproblemet genom att passagerarna fick byta buss. Därmedkunde de anses ha påbörjat resa med en ny linje. Det hadevarit förståeligt om denna åtgärd vidtagits ...Jag inser, att det måste bli en och annan orimligkonsekvens av EU-medlemskapet innan vi lyckats anpassaoss eller reglerna till en rimlig verklighet. Det är dockangeläget, att riksdag och regering reagerar mycket snabbtpå incidenter, som vittnar om byråkratiskt krångel av sådantslag att till och med svenskars tålamod tryter.Även om man bör kunna förutsätta, att de härlokaltrafikreglerna förhandlas i EU-sammanhang utan mittinitiativ, anser jag, att ärendet också bör aktualiseras iriksdagens arbete.Regeringen bör givetvis omgående vidtaga sådanaåtgärder, att normal lokaltrafik med buss kan förekommaäven i EU-landet . Det vore en skandal om interiksdagens trafikutskott vid behandling av den här motionenkan skriva i sitt betänkande, att problemet redan är löst. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lokalbusslinjer med längrelinjesträcka än skall vara tillåtna i ävenefter inträde i EU.
mot · GI02T909 · 1995-01-25 00:00:00 — Efter kommunernas övertagande av riksfärdtjänsten kanman konstatera att det råder skillnader i kommunernastolkning av skyldighet att erbjuda riksfärdtjänst. I olikakommuners regelverk för tillstånd att åka riksfärdtjänstfinner man bl.a. följande:den resande skall inte vara ombudi ideell förening eller organisation. Att på detta sätt utestängavissa grupper av människor från föreningsliv måste ses somen felaktig tolkning av SFS 1993:963.den resande skall i första hand användaallmänna kommunikationer ibland med ledsagare.Anledningen till denna regel är att det blir för dyrt med taxi.Färdtjänsten borde intas som en skyldighetsbestämmelsei lagen, vilket torde innebära att kommunen är skyldig atttillhandahålla färdtjänst till alla som har behov.Bestämmelsen skall ej ange begränsningar i antal elleravstånd. Det är behovet som skall styra. Däremot får man taut skäliga avgifter enligt grunder som kommunenbestämmer. Grundtanken skall dock vara att de som harbehov inte skall ha högre kostnader för sitt resande är de somär friska. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en skyldighetsbestämmelse förkommunerna angående riksfärdtjänst.
mot · GI02T910 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt lagen om huvudmannaskap för viss kollektivtrafik(SFS 1978:438 med ändring 1985:451, 985, 1988:264 och1991:1714) skall det ''i varje län finnas en huvudman somansvarar för den lokala och regionala linjetrafiken förpersontransporter''.Trafikhuvudmannens uppgifter är att fastställa trafikutbudoch taxor, att avgöra hur driften bör ske -- i egen regi ellergenom entreprenad -- att upphandla entreprenadkontrakt ochatt besluta om fördelningen av eventuellt underskott.Under den borgerliga regeringen ökadesjälvfinansieringsgraden och allt mer trafik upphandlades ikonkurrens. Denna utveckling måste stödjas.Flera trafikhuvudmän vägrar, tyvärr, att konkurrensutsättaverksamheten. Via särskilda driftbolag fortsätter de att iskydd av lagen och via sin ställning som ensamutförare svaraför tätorts-, landsbygds- och tågtrafik.Styrelserepresentanterna i driftbolagen skall enligtaktiebolagslagen alltid främja bolagets intresse, något sominte alltid är detsamma som trafikhuvudmannens. Jag anseratt verksamheten på grund av trafikhuvudmännens motståndmot konkurrens och ökat inslag av entreprenad leder tillmerkostnader. Landsting och kommuner drabbas därför avonödigt höga kostnader, som måste kompenseras på annatsätt.På andra håll i landet har utvecklingen varit den raktmotsatta med sänkta kostnader och högre servicegrad somföljd.Detta motstånd som finns hos flera trafikhuvudmän måstebrytas. Lagen om trafikhuvudmän måste göras tvingande närdet gäller kravet på upphandling och att verksamheten skallkonkurrensutsättas. Den revidering av lagen som jag initierarmåste även innefatta möjlighet för fria entreprenörer attetablera sig på marknaden utan trafikhuvudmännensmedgivande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa tvingande regler omupphandling inom kollektivtrafikens område,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om friare möjligheter att bedrivaverksamhet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om revidering av lagen omhuvudmannaskap för viss kollektivtrafik.
mot · GI02T913 · 1995-01-25 00:00:00 — I proposition 1994/95:126 föreslår regeringen att ansvaretför bilregisterverksamheten överföres från länsstyrelsernatill med lokalisering till tre platser i landet, ,och Arjeplog.Skälen anförs vara:behov av en modernare registerteknik(s.k. bildfångstteknik)olika kvalitetsskillnader mellanlänsstyrelsernasamt behov av rationalisering och besparingDe åberopade besparingseffekterna är bristfälligt utreddaoch redovisade liksom framförallt effekterna av denförsämrade servicen till kunderna.Som exempel på de lokala bilregistrens betydelse förservicen vill jag åberopa aktuella siffror för ,där i genomsnitt 75 besök per dag noteras -- dvs. ca 18 000besök på årsbasis. Telefonsamtal till bilregisterenheten är ca180 per dag, dvs. 45 000 på årsbasis. Dessa siffror ger klarabelägg för vikten av den lokala servicen i bilregisterärendenoch för motivet att behålla denna verksamhet pålänsstyrelserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bilregistren.
mot · GI02T915 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt får bussar i lokaltrafik köra endast femmil inom sitt trafikområde. Detta får orimliga konsekvenserför resande inom vissa områden. Exempelvis kan nämnas SLi . Passagerare som reser mellan Norrtäljeoch tvingas på grund av denna bestämmelse attbyta buss efter halva sträckan. Detta berör cirka 4 000arbetspendlande samt övriga resande på sträckan.När det gäller lokaltrafik finns stora regionala skillnaderbåde inom och mellan länder. Det är därför viktigt attreglerna utformas utifrån resandes behov i de olikatrafikområdena. bör därför omgående inledaförhandlingar i EU så att dessa problem löses . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om frågan om lokaltrafikbussarnastrafiksträckor.