mot · GI02Fi211 · 1995-01-25 00:00:00 — Mot bakgrund av en rapportfrån och förslagen i ''En social försäkring'' menar vi att det vore en strukturelltriktig åtgärd att låta sjukpenninggrundande inkomstfastställas med hänsyn till den levnadsstandard man haftunder tillbaka snarare , som , den som kan antasgälla framåt i tiden. Vi anser att regeringen bör återkommamed förslag med den inriktningen. Vi har som underlag förvår egen siffermässiga beräkning antagit att dengenomsnittliga inkomsten skulle gälla. Vi menar att dessaförändringar av SGI bör genomföras redan från 1996.Folkpartiet avvisar förslaget om en generell sänkning aversättningsnivåerna i sjuk- och föräldraförsäkringen till 75procent. Det är enligt vår mening angeläget bl.a. av hänsyntill människor som är sjuka att försökaupprätthålla en nivå på . Kostnaden för detta harvi uppskattat till 1,8 miljarder i förhållande till regeringensförslag. Det skall särskilt framhållas att det innebär att delångtidssjuka som får med vårt förslag ocksåfår 80 procent.För 1998 innebär våra förslag beträffande sjuk- ochföräldraförsäkringen således en total besparing i förhållandetill regeringens förslag på 2,0 miljarder. Bedömningen avbudgeteffekterna är extremt komplicerad. Det är troligt attdet, för att nå upp till det nämnda beloppet, är nödvändigt attvidta någon annan åtgärd. Vi förordar i så fall att antaletdagar med 75 procents ersättning i början av varje sjukperiodutökas från nuvarande 2 till kanske 5.Vi vill, innan vi lämnar frågan om sjuk- ochföräldraförsäkringen, än en gång understryka hur olyckligtvi tror det är att undergräva tilltron till de olikasocialförsäkringssystemen. Allmänhetens bild är naturligtvisatt systemen oupphörligt försämras: harersättningsnivåer sjunkit från till , , ,, och . Det är därför oerhört viktigt att deförändringar som genomförs -- och vi delar uppfattningen attförändringar måste ske -- är strukturellt riktiga ochbegripliga. Att ens sjukpenning inte höjs när manfått löneökning eller ett mer välbetalt arbete, utan först medviss eftersläpning, är sannolikt lättare att förstå och accepteraän ständigt återkommande sänkningar av den procentuellaersättningsnivån.Vi avvisar regeringens generella anställningsstöd som vibedömer både dyrbart och snedvridande. Det ger enengångsbesparing på 7 miljarder jämfört med regeringensförslag.Vi föreslår flera skattejusteringar på miljöområdet. Vimenar att ett första steg i arbetet på att åstadkomma en s.k.skatteväxling bör tas . Vi föreslår attarbetsgivaravgiften åter sänks till den nivå den hade förraåret d v s med sammanlagt 6,3 miljarder. Som endelfinansiering av detta menar vi att flera skattehöjningar avmiljöpolitiskt värde bör genomföras.Koldioxidskatten bör höjas. Regeringen aviserar att denavser att återkomma med en höjning av skattebelastningenför industrin, dvs. Vi får därför anledning attåterkomma till hur stor denna höjning bör vara. Vi menaremellertid att också den koldioxidskatt, som belastar övrigaanvändare, bör höjas. Vi får då en förskjutning på bredarefront av skattebelastningen från arbete till denmiljöförstöring som förbränning av fossila bränslenmedför -- även i trafiken.Vi anser vidare att tjänstebilsbeskattningen bör få en frånmiljösynpunkt bättre utformning än . Vi föreslår ocksåatt fordonsskatten för bilar utan katalysator höjs. Viförespråkar, slutligen, införandet av en avfallsskatt. Vibedömer att de samlade intäkterna av dessa förändringar blirminst 2,5 miljarder kr.Vi har tidigare föreslagit en bankgarantiavgift. Denbakomliggande tanken har varit tvåfaldig: dels är det rimligtatt statliga garantier kostar pengar, dels är detta ännu ett sättatt återvinna något av de belopp garantin redan kostat staten.Regeringen har på propositionsförteckningen aviserat ettförslag om någon form av insättarförsäkring.Bankgarantins syfte kommer därmed troligen att övertas avinsättarförsäkringen. Något regeringsförslag finns emellertidännu inte och det är än mer oklart när det kan komma attgenomföras. Vi redovisar därför intäkter från en avgift förbankgarantin /96 men inte för 1998.Som framgått ovan avvisar vi förslaget om att sänkabarnbidragen och studiebidraget.Vi föreslår vidare högre u-landsbistånd än regeringenvilket belastar vårt budgetalternativ 1998 med 600 milj.kr.Regeringen vill minska de resurser som skall satsaför att få del av EU:s miljöstöd inom jordbruket. Det kan fåallvarliga effekter för arbetet att värna de öppna landskapenoch innebär dessutom att vi avsäger oss betydande bidragfrån EU. Vi har avsatt 400 milj.kr. utöver regeringens förslag.Därutöver har vi på några områden lagt fram förslag ommera begränsade utgiftsökningar som inte finansieras inomsamma sektor.Det handlar om angelägna kulturreformer, public service-bolagens resurser, bidrag till radonsanering i bostäder,utvidgad närståendepenning samt återinfört inflationsskyddför vårdbidrag och handikappersättning. Vi bedömer att dettasammanlagt uppgår till drygt 200 milj.kr.Vi föreslår slutligen en rad strategiska skattesänkningar isyfte att stimulera jobb och företagande. Det handlar om attåterföra den statliga skatten ovanför brytpunkten från 25 till20% (dvs. åstadkomma en högsta marginalskatt på ). Det handlar om att införa enkelbeskattning påaktieutdelningar, om än med en något mindrekostnadskrävande konstruktion. Det handlar slutligen ocksåom att återinföra viss kvittningsrätt för näringsverksamhetvid inkomst av tjänst, avskaffa socialavgifterna påvinstandelssystem och att införa ett system medriskkapitalavdrag.På några områden, bl.a. utbildningspolitiken, har vi i våramotioner föreslagit betydande omprioriteringar i förhållandetill regeringens förslag. De förslag vi där lagt fram, t.ex. attbarntillägget i studiemedelssystemet skall bibehållas avjämställdhetsskäl, finansieras inom sektorn. Den besparingsom uppkommer genom att vi avvisar regeringens förslagom studielön på i vissanaturvetenskapliga och tekniska utbildningar finns däremotredovisad i tabellen ovan.Vi vill kort beröra tre områden som inte föranleder någraanslagsyrkanden från vår sida men där vi vill uttrycka en vissskepsis inför regeringens uppläggning.Beträffande regionalpolitiken, flyktingpolitiken ochmiljöpolitiken har regeringen ansett sig kunna aviserabetydande besparingar utan att det klart framgår på vilket sättdessa skulle möjliggöras. Vi har i vår flyktingpolitiskamotion redovisat vår tveksamhet till att de allmänt hållnaåtgärder regeringen nämner skulle kunna ge så mycket som800 milj.kr. -- utöver de rationaliseringseffekter som denförra regeringens politik leder till. Vad gällerregionalpolitiken nämner regeringen att EU:s strukturfonderkommer att ge ett betydande återflöde till . Vilkaslutsatser man kan dra av detta beträffande den inhemskaregionalpolitiken beror dock bl.a. på hur flödet frånstrukturfonderna kommer att se ut. Regeringen har intenärmare redovisat sina tankar om kopplingen mellan den nuendast i siffror redovisade besparingen och EU-bidragen. Vihar för vår del aldrig avgivit några löften om att allaregionalpolitiska insatser skall förbli oförändrade vid ett EU-medlemskap, men vi finner det vanskligt att utan underlagkunna konstatera att det är möjligt att spara 0,5 miljarder kr.Vi avser att återkomma i frågan när regeringen presenteratett bättre underlag. Vad gäller miljöpolitiken redovisarregeringen några vaga riktlinjer för en kommande besparing.Det antyds att anslagen för bildande av naturreservat kankomma att dras ner. Vi avvisar de redovisade vagariktlinjerna, men återkommer i sakfrågan när regeringen harpreciserat sina förslag.10.4 EU-finansieringVi har i en motion angivit vår principiellainställning till finansieringen av EU-avgiften. Vår inställningär att specialdestinering bör undvikas och att den utgiften,som alla andra, bör diskuteras i det ordinarie budgetarbetet.Vi har också starka invändningar mot flera av de konkretainslagen i regeringens skiss till finansiering. När det gällerden höjda arbetsgivaravgiften har vi redan föreslagit att denåter sänks och finansierat det förslaget.Vad gäller övriga delar förbehåller vi oss rätten attåterkomma när regeringen ytterligare preciserar sina förslag.Vi har tidigare uttalat att en höjning av momsen på matsannolikt är att föredra framför vissa av de åtgärderregeringen föreslår. Vi känner framför allt stor tvekan införden höjning av fastighetsskatten på näringsfastigheter somaviseras. Ett sådant förslag kan sägas vara att delvisåterinföra förmögenhetsskatt på arbetande kapital, vilket vitror vore olyckligt i en situation då företagande och nya jobbpå allt sätt skall stimuleras. Vårt slutliga ställningstagande idessa frågor kommer alltså senare i vår.10.5 KonvergensprogrammetRegeringen redovisar i finansplanen sin avsikt attöverlämna ett konvergensprogram till EU senare i vår. Detvore enligt vår mening orimligt att ett sådant programpresenterades för EU, utan att fått tillfälle att yttrasig. Regeringen har uppenbarligen förutsett denna kritik ochförsöker värja sig med att programmet skall bygga påfinansplanen och dess behandling i . Menfinansplanen redovisar inte något underlag för hur ett avkonvergenskraven -- en statsskuld på av BNP -- skallkunna uppnås. Saneringen av de offentliga finanserna är denkanske största inrikespolitiska fråga vi har att hanteraframöver. Mot den bakgrunden föreslår vi att regeringenskall återkomma till med en redovisning av detkonvergensprogram som avses bli överlämnat till EU.10.6 Vad händer vid nästa lågkonjunktur?I den ekonomiska debatten har frågan omvad som händer vid nästa lågkonjunktur behandlats. Vi villi detta avsnitt något beröra den.Det går att föreställa sig ett scenario där den ekonomiskaåterhämtningen inte blir tillräcklig för att statsfinansernaskall ha hunnit saneras och nästa lågkonjunktur rullar in utanatt statsmakterna har några möjligheter att parerakonjunkturförloppet. De automatiskt verkandestabilisatorerna i ekonomin kommer att göra attbudgetunderskottet stiger på nytt, vilket i sin tur kommer attutlösa kraftiga reaktioner på den internationellalånemarknaden. Resultatet blir drastiska ingrepp i densvenska välfärden, kraftigt sänkta reallöner ochmassarbetslöshet.Den nuvarande regeringens föga tillväxtinriktade politikgör tyvärr detta scenario något mera troligt än det skullebehöva vara. Säkerhetsmarginaler saknas.Även om statsskulden har stabiliserats som andel av BNP1997 kan utvecklingen då innebära att skuldkvoten börjaröka igen. Även om budgetunderskottet nu skulle minskasnabbare än vad regeringens prognoser utvisar kan mantyvärr inte påstå att utvecklingen av statsskulden är underkontroll. Alltför många osäkerhetsfaktorer finns.Det faktum att de flesta offentliga sparplaner slutar vid1998 innebär naturligtvis inte att allt sparande i offentligasektorn upphör . Utvecklingen i Belgienvisar hur bördan av en stor statsskuld minskarhandlingsfriheten även om konjunktursvängningarna skullebli betydligt mildare framöver jämfört med början av 1990-talet.Marginalerna saknas således och risknivån är hög. Vi harberört några av riskerna i tidigare avsnitt, t ex att räntorna ochsparkvoten inte sjunker som förutsatts.Händelser kan inträffa i omvärlden som kraftigt förändrarde ekonomiska förutsättningarna. Vi menar att allt detta talarför att dels höja ambitionerna något i fråga omstatsfinansernas sanering, dels -- och framför allt -- görapolitiken mer inriktad på tillväxt genom en politik somuppmuntrar företag och företagare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som förordats i motionen,2. att godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som förordats i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en miljömässigt hållbarekonomisk utveckling,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningspolitiskaprioriteringar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lägre tjänstebeskattning,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principer för den fortsattareformeringen av socialförsäkringssystemen,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hänsyn till jämställdheten mellankvinnor och män i den ekonomiska politiken,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konvergensprogram till EU,9. att hos regeringen begär förslag om höjdpensionsålder enligt vad som anförts i motionen,210. att hos regeringen begär förslag om att ejbetald skatt skall reducera pension enligt vad som anförts imotionen,211. att hos regeringen begär förslag om avskaffaddelpension enligt vad som anförts i motionen,212. att avslår regeringens förslag att avskaffakarensdagen i sjuk- och arbetsskadeförsäkringen,213. att avslår regeringens förslag att sänkaersättningsnivån i sjuk- och arbetsskadeförsäkringen samtföräldraförsäkringen,214. att beslutar höja ersättningsnivån isjukförsäkringen för sjukfall längre än till ,215. att hos regeringen begär förslag om lägreersättningsnivå i sjuk- och arbetsskadeförsäkringen undersjuklöneperioden enligt vad som anförts i motionen,216. att hos regeringen begär förslag om sådanaförändringar i sjukpenninggrundande inkomst (SGI) somredovisats i motionen,217. att hos regeringen begär förslag om sådanahöjningar av miljöskatter m.m. som redovisats imotionen,118. att hos regeringen begär förslag ombankgarantiavgift i avvaktan på ikraftträdande av eninsättarförsäkring enligt vad som anförts i motionen,419. att avslår förslaget om sänkt barnbidrag,520. att avslår förslaget om sänkt studiebidrag,221. att beslutar utöka anslaget till miljöstöd med400 utöver regeringens förslag,622. att beslutar att högsta skattesats för statliginkomstskatt sänks till ,123. att hos regeringen begär förslag om avskaffaddubbelbeskattning enligt vad som anförts i motionen,124. att beslutar avskaffa den allmännalöneavgiften på ,125. att beslutar återinföra den rätt till kvittningav underskott i näringsverksamhet mot inkomst av tjänst somgällde fram till ,126. att som sin mening ger regeringen till kännaatt vinstandelar ej bör belastas med arbetsgivaravgifter,227. att hos regeringen begär förslag omriskkapitalavdrag enligt vad som anförts i motionen,128. att beslutar sänka sjukförsäkringsavgiftenmed och införa en motsvarande egenavgifttill arbetslöshetsför- säkringen,329. att beslutar återinföra en allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring enligt vad som anförts imotionen,330. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återstående finansiering avmedlemsavgiften till EU,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett flerårigt program förutförsäljning av statliga företag.4