mot · GI02N212 · 1995-01-25 00:00:00 — InledningSvenskt kunnande är betydande då det gäller att produceralivsmedel med god kvalitet. Ett bra exempel på detta är desalmonellafria svenska kycklingarna. Ett målmedvetet arbeteunder inom hygienområdet har gett resultat. Bådesvenska och andra europeiska konsumenter kan köpasalmonellafri kyckling.Ytterligare exempel på en kvalitetsprodukt är de grönaärter som kontraktodlas, skördas och behandlas med stortmått av systemtänkande. Dessa djupfrysta ärter har rönt storefterfrågan och framgång inte bara i Sverige.Livsmedel är viktiga för oss alla som konsumenter.Näringsriktiga, säkra och prisvärda av hög kvalitet för hälsaoch välbefinnande, är krav som dagens konsumenter ställerpå sina produkter.Förutsättningar för livsmedelsproduktionDen svenska livsmedelssektorn sysselsätter nästan 400 000personer vilket är av samtliga förvärvsarbetande.I livsmedelsindustrin arbetar omkring 70 000 personer.Livsmedelsindustrin är därmed den tredje störstaindustrisektorn i landet.Av industrisysselsatta i och länåterfinns inom livsmedelssektorn.Detta visar med eftertryck såväl dominans inomlandets livsmedelssektor som sektorns betydelse för detskånska näringslivet.I sysselsättes 17 000 personer inomjordbruksnäringen på knappt 12 000 företag.Animalieproduktionen är av stor omfattning, främst påsvinsidan. I finns nära hälften av odlingen avträdgårdsprodukter.Åkerarealen i landskapet på nära motsvararvisserligen inte av landets åkerareal. Menåkermarken i slättbygder är bland den bästa i Europa.Klimatet är gynnsamt och avstånden korta. Med kunnigaföretagare och anställda inom jordbruk ochlivsmedelsindustri har det därmed skapats godaförutsättningar för en konkurrenskraftig och rationellproduktion av högvärdiga livsmedel.Tillsammans utgör livsmedelsbranschen med olikaleverantörer av insatsvaror, förpackningar, transporter m.m.en mycket stor del av det skånska näringslivet. Välkändalivsmedelsföretag i är Sockerbolaget, , ,och de producentkooperativa företagen för att nämna några.Hur hela denna bransch kan utvecklas hardärför mycket stor betydelse för sysselsättningen i vårtlandskap. Det skånska landskapets utseende, med böljandesädesfält och blommande rapsfält, påverkas givetvis ocksåav de förutsättningar som skapas för denna näring genomolika politiska beslut.En ökad avsättning för svenska livsmedel inom EU-området bör ge förutsättningar för fler arbetstillfällen inomhela livsmedelsbranschen. är en nationell tillgångvar i landet de än befinner sig. Men för att klara en ökadexport krävs en förstärkning avmarknadsföringskompetensen och fortsatt utveckling avlivsmedel av hög kvalitet. En ökning av de svenska FoU-satsningarna på livsmedelsområdet är nödvändig.Svensk kvalitetsmat -- en ny exportartikelBranschen ser själv mycket positivt påutvecklingsmöjligheterna inom EU. Helt nya möjligheteröppnar sig för exportsatsningar som bygger på svenskodladoch svenskförädlad mat av hög kvalitet. Den möjlighetenfanns inte före EU-medlemskapet.Genom EU-anslutningen ökade konkurrensen inomlivsmedelsområdet. Med sin närhet till EU-marknadenmärks konkurrensen först i det närområde somlivsmedelsmarknaden i utgör. Genom att stärkakonkurrenskraften inom hela livsmedelskedjan -- från jordtill bord -- kan arbetstillfällena inom landet säkras och nyajobb växa fram. En ökad livsmedelsexport skulle ge ettpositivt bidrag till handelsbalans.I den borgerliga regeringsdeklarationen kundeläsas: ''Syftet är att vid inträdet i EG skall ha en starkoch konkurrenskraftig jordbruksnäring.'' I förhandlingarnamed EU var detta en målsättning som i mångt och mycketuppfylldes. En stark inhemsk råvaruproduktion är enförutsättning för att livsmedelsindustrin skall kunnautvecklas. Det krävs råvaruproducenter med framtidstro ochinvesteringsvilja.En sådan framtidstro och investeringsvilja fanns hos detsydsvenska jordbruket inför EU-inträdet. Dejordbrukspolitiska besluten och deaviserade skattehöjningarna på jordbruks- ochindustrifastigheter har förbytt denna positiva syn till enavsevärd pessimism. Planerade investeringar riskerar attuppskjutas eller helt utebli.En stor del av den svenska spannmålsproduktionenanvänds inom animalieproduktionen. Det är till mjölk- ochnötköttsproduktion och inte minst grisköttsproduktion.Griskött är en viktig råvara i industrins planeradeexportsatsning. råder balans mellan produktion ochkonsumtion av svinkött i -- en konsumtion somligger under EU:s. Med en exportsatsning med ensamtidig inhemsk konsumtionsökning kommer de svenskaköttråvarorna inte att räcka till.Att importera råvaror för att täcka bristen förlivsmedelsindustrin är en tvivelaktig lösning. De länder somvi skall konkurrera med inom EU, i första hand ,släpper inte gärna de arbetstillfällen och de förädlingsvärdensom är möjliga att vinna till . Förutomarbetstillfällena och förädlingsvärdena går vi miste ommöjligheten att konkurrera med kvalitet. Exportsatsningenuteblir och svensk livsmedelsindustri tappar enutvecklingspotential.Trots detta dystra scenario har det skånska jordbruket ochlivsmedelsindustrin goda förutsättningar att producerahögklassiga livsmedel inte bara för den svenska marknaden.Dock bör framhållas att konkurrenskraften allvarligtförsvagats genom de särskilda pålagor som nuvaranderegering har genomdrivit och föreslagit.Forskning och utbildning på livsmedelsområdet måsteprioriterasI finns goda möjligheter till utbildning på jordbruks-och livsmedelsområdet. Lantbruksskolorna ochlantmästareutbildningen på kan ge en godjordbruksutbildning. Vid finns en mängdutbildningar som har beröring med livsmedelsområdet.Forskningskompetens av betydelse finns vid en långrad institutioner vid , Lunds tekniskahögskola (LTH) och i ,, och Balsgård samt Ekonomihögskolan i de större företagen och vid olika institut, exempelvisKöttforskningsinstitutet, finns forsknings- ochutvecklingsavdelningar.Kompetens inom förpacknings- och distributionsområdetfinns hos Packforsk i /, i och även Tekniskahögskolan i ytterligare samverkan mellan dessa institut ochLund/LTH skulle innebära närmare kontakter medlivsmedels- och förpackningsindustrin, ochforskarna vid det för förnyelsebararåvaror som finns just på LU/LTH. Ett första steg har tagitsi denna riktning då en filial till har lokaliserats till Lund.Fortsatt verksamhets- och lokaliseringssamverkan skulleytterligare förstärka livsmedelsnäringen och vara en godbörjan till ett mera sammanhållet centrum förlivsmedelsforskning.Svensk livsmedelsforskning har mycket god kvalitet. Dethar dock visat sig att forskningsresultaten inte alltid harutnyttjats i den utsträckning att de givit en förändring iproduktionen. Det kunnande som finns vid universitetenanvänds dåligt av framför allt de små och medelstoraföretagen.För att ta fram nya konkurrenskraftiga produkter krävsmycket av industrisamarbete, kvalificerad teknologi ochtvärvetenskap. Här vill vi nämna centralaroll i arbetet med att koppla samman forskare och industri.Flera av de produkter som just nått fram eller är på väg tillmarknaden har sitt ursprung i forskningsinsatser vid Lundsuniversitet. Exempelvis är hälsodrycken frukten avett sådant arbete.Jämfört med vårt närmaste konkurrentland satsarSverige mycket blygsamma resurser på FoU inomlivsmedelsområdet. Det danska programmet FÖTEK har1991--94 kunnat använda per årtill forskning och utveckling. och harklart definierade mål och strategier för samarbete mellanolika statliga institutioner och näringsliv.Det statliga stödet till livsmedelsforskningen i Sverigekommer bland annat från forskningsråd. Skogs- ochjordbrukets forskningsråd () har fått det övergripandeansvaret för livsmedelsforskningen. Volymen är dockförhållandevis liten, och det finns gränsdragningsproblemgentemot () närdet gäller livsmedelsforskningen och () beträffande näringsforskningen.I det nya läge som uppstått med EU-inträde är detav vikt att noga överväga statens satsningar tilllivsmedelsforskningen. Det finns starka skäl att förframtiden återigen prioriterar denna forskning. Näringen böräven göra överväganden om att ta ett större ekonomisktansvar för forskningen inom sitt område.Ett bra exempel på att forskningprioriterar livsmedelsforskningen är, attlivsmedelsinstitutioner vid LTH/,i och i harerhållit ett planeringsanslag. Detta för att kunna ta fram endefinitiv ansökan till det gemensamma arbetet ''Futuretechnologies for food production''. Syftet med projektet äratt ta fram ett nationellt forskningsprogram för livsmedel ochatt starta en forskarskola.Slutsatser och förslagFör att framgångsrikt kunna konkurrera på marknaden iframtiden behöver livsmedelsindustrin mer av kvalificeradeprodukter, högre kompetens och en bättre kunskapsbas. Detkrävs också en ökad kännedom om konsumenterna ochmarknadens behov.Vi anser att det behövs ett livsmedelstekniskt forsknings-och utvecklingsprogram för att stärka livsmedelssektornskonkurrenskraft. beslutade om ettprogram för träteknisk forskning. Ett program förlivsmedelsområdet skulle kunna utformas på samma sätt.Praktisk samverkan bör ske inom ramen för ettlivsmedelstekniskt forskningscentrum i . Grunden förett sådant arbete är enligt vår mening redan lagd.Livsmedelsnäringens samarbete med universitet, högskolaoch institut är en god början. Både branschen ochinstitutionerna bör kunna bidra med ekonomiska ochpersonella resurser.Beslut har fattats om en översyn avforskningsrådsorganisationen. Utredaren har fått i uppdragatt föreslå sådana förändringar att rådens organisation ochversamhetsformer skall kunna upprätthålla och förstärkarådens strategiska roll för svensk forskning. I uppdragetingår att beakta bl.a att ett EU-medlemskap ger nyaförutsättningar för vissa forskningsområden.För att stärka livsmedelsforskningens strategiska roll anservi det mycket angeläget att pröva frågan om att inrätta ettLivsmedelforskningsråd. Utredaren bör ges uppdraget attgöra denna prövning.Vi anser att målet med de föreslagna åtgärderna skall varaatt få fram högvärdiga och mera konkurrenskraftigalivsmedel för konsumenter världen runt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa förutsättningar förhögvärdiga och mer konkurrenskraftiga livsmedel,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skapandet av ettlivsmedelstekniskt forsknings- och utvecklingsprogram,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda behovet av ettlivsmedelsforskningsråd.