mot · GI02Jo628 · 1995-01-25 00:00:00 — Värme förhushållens, tjänstesektorns och industrins behov producerastill stor del i större värmepannor med mer eller mindremiljövänliga bränslen och kringgärdat av olika styrmedel.Energisektorn står därigenom -- bortsett från växthusgasenkoldioxid -- för en relativt liten andel av de utsläpp somorsakar miljöproblem. Däremot harvattenkraftsutbyggnaden orsakat svåra skador i natur- ochkulturmiljöer och på den biologiska mångfalden.Folkpartiet liberalernas mening är att epoken avvattenkraftsutbyggnad nu måste betraktas som avslutad.Österdalälven vid Brunnsberg bör således skyddas genom attskrivas in i 3 kap 6 § lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser (NRL). När prövningen enligt vattenlagen avutbyggnad i mellan och äravslutad bör den aktuella älvsträckan, vid avslag, skyddasgenom att skrivas in i NRL 3:6, detsamma gäller Jaurekaskai och Ljungån i Gimån.I betänkande (SOU 1994:59)föreslås att fyra vattenområden i skrivs in iNRL 3:6. De är: I ström tillflöden söder omHjoån -- Mjölnaån, , å och Rolfsån.Folkpartiet liberalerna ställer sig bakom det förslaget.Regeringen bör återkomma till med enproposition om skydd för de nämnda vattendragen.En annan fråga med anknytning till vattenkraftensmiljöproblem är de skador på fiskbestånd, deras livsmiljöeroch vandringsvägar m.m., som uppstår vid reglering förkraftverksbyggen. Kammarkollegiet har i en skrivelse tillregeringen aktualiserat frågan om kraftsverksägares rätt tillersättning för skadeförebyggande och skadekompenserandeåtgärder som beslutas vid omprövning av äldre vattendomar.I dag leder alla krav på sådana åtgärder till ersättning avallmänna medel. Vid omprövning av domar givna enligt dennya vattenlagen (1983:291) kan dock inga ersättningskravresas.Den förra regeringen utarbetade en promemoria, varslagförslag skärpte kraven på kraftverksägarna, men avrättsäkerhetsskäl begränsades värdet av de kravmyndigheterna kan ställa till en tjugondel avproduktionsvärdet i kraftverket. Skadeförebyggande ochskadekompenserande åtgärder jämställdes därmed medandra allmänna krav som kan ställas på kraftverksägare vidomprövning av äldre vattendomar.Promemorian remitterades och remissutfallet var blandat.Som väntat avstyrkte vattenkraftsägarnas organisationVASO, medan andra, som t ex Vattenöverdomstolen, ansågatt högre krav kunde ställas på kraftverksinnehavarna.Kammarkollegiet menade att rättssäkerheten tillgodosesgenom vattenlagens tillåtlighetsregler i 3 kap. ochskälighetsregeln i 15 kap. 10 § och att kraftverksägarnadärigenom inte kan påföras oskäliga kostnader. De vidhöllsitt ursprungliga förslag.Folkpartiet liberalerna anser att Kammarkollegietsframställan är berättigad. Vi föreslår att regeringen snarastlämnar ett förslag till om en ändring i lagen(1983:29x) om införande av vattenlagen så attskadeförebyggande och skadekompenserande åtgärder sombeslutas vid omprövning av äldre vattendomar inte skallföranleda ersättning till tillståndshavaren.Slut kretsloppen!Folkpartiets förslag:Regeringen bör förelägga ett förslag omavfallsskatt. Beskattning av råvaru- ochfärskvattenanvändning bör utredas.Bakgrund:Materialhanteringen i samhället bygger i hög utsträckningpå att olika råvaror används i tillverkningsprocesser. Devaror och kemikalier som tillverkas används för sina olikaändamål och sprids ut i naturen eller blir slutligen avfall somslängs på tippen eller förbränns. Avfall uppkommer också ivart och ett av de tidigare leden.I ett mer resurshushållande samhälle bör kretsloppenslutas, dvs. avfallet upparbetas på ett eller annat sätt ochåteranvänds i produktionen av nya varor. Alternativ kan varaenergiutvinning under miljömässigt godtagbara former ellerkompostering. Den borgerliga regeringenskretsloppsproposition var ett första steg mot ett merresurshushållande samhälle.Vid sidan av att fortsätta kretsloppsarbetet med nya varormåste man också beakta behovet av att verkliga fungerandemarknader för återvunnet material etableras. Annars finnsrisk att vi hamnar i en situation där producenterna sitter medhögar med sorterat och återvunnet material, som inteåteranvänds därför att jungfruliga råvaror är billigare. Enannan aspekt är att kretsloppet inte avstannar efter ett varv,då skjuts ju bara avfallsproblemet upp ett tag.Vid sidan av regelverket med återvinningskrav börekonomiska styrmedel införas som gör återvunnet materialattraktivare. En skatt på råvaruanvändning skulle få sådanaeffekter, men en sådan skatt kan också ha oönskade effekter.Råvaruskatter bör därför utredas noga först i den s.k.skatteväxlingsutredningen.En möjlighet som står till buds mer är att införaen skatt på avfall. Då blir det i vart fall mer gynnsamt attåtervinna varor än att lägga på deponi. Det finns ettutredningsförslag som efter vissa kompletteringar ochöverväganden borde kunna föreläggas som enproposition. Regeringen bör återkomma i dennafråga.En del av det material som omsätts i samhället användsinte som varor utan tillhandahåller snarare tjänster. Exempelpå detta är vatten som kylmedium eller transportmedium föravlopp. I den mån användningen orsakar dåligresurshushållning eller orsakar miljöproblem börekonomiska styrmedel övervägas.Färskvatten är med vissa lokala undantag ingen bristvara iSverige, men avloppssystemen vållar miljöproblem trotslångtgående rening. En skatt på färskvattenanvändningskulle gynna mer resurshushållande avloppssystem ochnäringsämnena i avloppet skulle lättare kunna nyttiggöras istället för att spolas ut och vålla miljöskador. Regeringen börlåta utreda en skatt på vattenanvändning.Jord- och skogsbrukFolkpartiets förslag:Jordbrukspolitiken bör anpassas så att miljöanpassning ochresurshushållning förbättras. Jordbrukets kretslopp måsteslutas.Regeringen måste överväga ytterligare åtgärder gör attskogsbrukets miljömål skall uppfyllas.Bakgrund:Jordbruket i kan inte sägas vara resurshushållande.Det beror framför allt på att de näringsämnen som krävs vidodlingen till stor del inte ingår i naturliga kretslopp utantillförs som konstgödsel, som är mycket energi- ellerråvarukrävande vid tillverkningen. Andra problem ärkoncentration, långt driven specialisering ochbrukningsmetoder som innebär risker för försämring avjordarna, utlakning av näringsämnen och utarmning av denbiologiska mångfalden.Ett effektivt jordbruk som producerar livsmedel till lågakostnader är naturligtvis önskvärt av andra anledningar, meneffektiviteten och miljöproblemen har blivit två sidor avsamma mynt. liberalerna tror att det går att göranågot åt problemen.På sikt måste betydligt större del av åkerarealen än de tioprocent satt som mål odlas ekologiskt. Metodernaför att hantera stallgödsel på miljömässigt godtagbart sättmåste fortsätta att utvecklas liksom system för handel mednaturgödsel. Näringsämnena i rötslam måste tas till vara ijordbruket. EU:s jordbrukspolitik måste omformas så denblir mindre kostnadskrävande och genomreglerad samtidigtsom den blir mer miljövänlig. Regeringen vill säkert väl närdet gäller att miljöanpassa jordbruk, men politikensom föreslås tar inte till vara viljan som finns ochmöjligheterna att utveckla miljöhänsyn ochkretsloppstänkande i svenskt jordbruk. Huvudinriktningenav liberalernas förslag för ett resurshushållandejorbruk bör tillkännages i ett uttalande till regeringen.Folkpartiet liberalerna behandlar även jordbrukspolitikeni en särskild kommittémotion till årets riksmöte.Skogsbrukets miljöpåverkan består huvudsakligen iförstöring och utarmning av naturmiljöer samt hot mot denbiologiska mångfalden.I skogsbruket pågår en spännande utveckling mot en ökadmiljöhänsyn och skogsbruksmetoder som efterliknarnaturens egen dynamik. Det är nödvändigt eftersom behovetav kostsamma reservatsavsättningar hänger ihop med hur välskogsbrukets miljömål uppfylls. Trots att skogsbruketsnaturhänsyn har förbättrats är den, enligt ,inte tillräcklig för att det beslutade miljömålet skall nås. liberalerna anser att regeringen böröverväga hur myndigheterna med information, regelgivningoch förelägganden inom ramen för skogsvårdslagen kan ökahänsynen så målet uppfylls.NaturvårdFolkpartiets förslag:Bevarande av odlingslandskap och produktiv skogsmarknedanför det fjällnära området fortsätter.Regeringens förslag om inriktningen av fortsattabesparingsåtgärder inom miljöområdet avvisas.Bakgrund:En god naturvård bygger på två viktiga komponenter: Engod grundläggande miljöhänsyn i jord- och skogsbruk ochandra areella näringar samt ett bevarande av natur genomreservatsavsättning. Reservatsbehovet beror till stor del påhur väl miljöanpassningen i de areella näringarna lyckas.Beträffande reservat i skogsmark ställde sigbakom ett uttalande att av den produktiva skogsmarkennedanför det fjällnära området kan behöva skyddas ireservat. Detta förutsätter att mål förmiljöanpassning av skogsbruket uppfylls. inte måletökar reservatsbehovet upp emot . Reservatsbehovet böruppfyllas inom rimlig tid -- anser Folkpartietliberalernas är önskvärt.Beträffande odlingslandskapet har Naturvårdsverketföreslagit att 600 000 ha skall bevaras . Devärdefullaste områdena bör enligt verket säkerställas somreservat. liberalerna delar denna bedömning.Regeringen sparar på Östersjöanslaget, miljöforskning ochkalkning. Biståndet till har vi tagit upp tidigare iden här motionen och våra synpunkter på regeringensforskningspolitik finns i en separat motion. Vi beklagar detminskade kalkningsanslaget, men accepterar besparingen pågrund av det rådande budgetläget. Arbetet mot försurningdrabbas visserligen av minskade anslag, men vi görbedömningen att huvuddelen av kalkningen kan fortsätta.Vad gäller bevarandet av värdefull natur bör arbetetfortsätta med nuvarande inriktning, men takten skulleegentligen behöva öka. Sådana åsikter framförde ocksåsocialdemokraterna under valrörelsen. Således bordereservatsanslaget höjas , men det är givetvissvårt att genomföra under det rådande ansträngdabudgetläget.Vi tycker det är bra att regeringen nu inte skär ireservatsanslaget men finner den stora besparing påmiljövård som föreslås oroande. Regeringen vill hariksdagens godkännande för inriktningen avbesparingsåtgärder inom området miljövård för dekommande budgetåren utan att närmare ange någoninriktning. liberalerna måste under dessaomständigheter avstyrka regeringens förslag ominriktningen av besparingsåtgärder inom området miljövårdför budgetåren 1997 och 1998.Den enda antydan regeringen gör om vad den tänker sparapå är att A 4. Investeringar inom miljöområdet -- d.v.s.reservatsanslaget -- kan minskas 1998. Det rimmar i så fallilla med de tankegångar socialdemokraterna framfört omvikten av att snabbt avsätta upp emot av den produktivaskogsmarken nedom det fjällnära området som reservat.Motivet för den kommande nedskärningen ireservatsanslaget är också konstigt. Regeringen anger attmark med särskilt stora naturvärden, som behölls i statligägo vid bolagisering skall överföras tillNaturvårdsfonden. Men den marken är redan skyddad ochden är eller skall bli naturreservat. Regeringen vill såledesdra in pengar till nya reservat och kompensera naturvårdenmed mark som skyddades under den borgerliga regeringenstid. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kampen mot statsskulden ochmiljöskulden måste föras ,2. att hos regeringen begär att ett nytt förslag ommiljöbalk skyndsamt läggs fram,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning av konsekvenser aven skatteväxling,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om kommunalskatteväxling,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det är en prioriterad uppgiftför i EU-samarbetet att verka för en koldioxidskattoch skatteväxling,16. att hos regeringen begär att en kommissiontillsätts som utreder vad som krävs för en hållbar utvecklingi i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av miljöinsatser iÖst- och ,28. att hos regeringen begär ett förslag omanvändningen av överlåtbara utsläppsrätter,9. att som sin mening ger regeringen till kännamålet att skall inga fordon med hälsovådligautsläpp tillåtas i städerna,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användandet av bilavgifter istäder,311. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att höja skatten förförmånsbilar,112. att hos regeringen begär ett förslag omavreglering av järnvägstrafiken för miljöns skull,313. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en miljörelatering och sänkningav banavgiften,314. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljörelaterade hamn- ochfarledsavgifter,115. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler för svavelhalt ifartygsbränsle,316. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgasregler ochbränslebeskattning för arbetsfordon,17. att hos regeringen begär ett förslag omavgaskrav för arbetsredskap,18. att som sin mening ger regeringen till kännaatt vattenkraftsutbyggnadsepoken nu är avslutad,419. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skydd av mellanStennäs och , Jaurekaska i ochLjungån i Gimån,420. att beslutar att sträckan av vidBrunnsberg förs in i 3 kap. 6 § naturresurslagen,421. att hos regeringen begär ett förslag om skyddi 3 kap. 6 § naturresurslagen för: i ström, Vätternstillflöden söder om --Mjölnaån, , åoch Rolfsån,422. att hos regeringen begär en ändring i lagenom införande av vattenlagen så att större krav kan ställas påkraftverksägare om skadeförebyggande ochskadekompenserande åtgärder vid omprövning av domargivna enligt äldre vattenrätt,423. att hos regeringen begär ett förslag omavfallsskatt,124. att hos regeringen begär att beskattning avråvaruanvändning och färskvattenanvändning utreds,125. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjer för ett resurshushållandejordbruk,26. att hos regeringen begär ytterligare insatserför att miljömålet i skogsbruket skall uppfyllas,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av bevarandearbetetbeträffande skogsmark,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av bevarandearbetetbeträffande odlingsmark,29. att avslår regeringens förslag om inriktningenav besparingsåtgärder inom området miljövård förbudgetåren 1997 och 1998,30. att till anslaget A 8. Investeringsbidrag förfrämjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning,anvisar mindre än vad regeringen har föreslagit eller således0 kr samt anvisar under ett nytt anslag, A 32. Särskilda miljöinsatser,i enlighet med vad som anförts i motionen.