mot · GI02Ub55 · 1995-04-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:174 Vissa betygsfrågor m.m. beslutade om nya läroplaner ochkunskapsrelaterat betygssystem för ochgymnasiet. Den socialdemokratiska regeringen föreslår nuen återställare till vad som gällde innan de nya läroplanernaoch det nya betygssystemet infördes.Konkurrenskomplettering av betygPropositionen vittnar om att regeringen inte fullt utaccepterat det nya kunskapsrelaterade betygssystemeteftersom regeringen för en argumentation som om vifortfarande hade ett relativt betygssystem.Vi anser därför att det finns skäl att påpeka att det nyakunskapsrelaterade betygssystemet infördes eftersom detfanns en bred enighet om att det relativa betygssystemet intefungerade. Det saknade incitament för elever att lära sig meroch hade skapat en felaktig föreställning om att godastudieinsatser hos en elev på något sätt drabbadeklasskamraterna -- ''femmorna kunde ta slut i en klass''.Regeringen föreslår nu att den rätt att i gymnasieskolangenom prövning höja ett minst godkänt betyg, s kkonkurrenskomplettering, skall avskaffas.Det skall endast bli tillåtet att pröva för högre betyg ängodkänd efter slutförd gymnasieutbildning, dvs sedanslutbetyg utfärdats.Det fanns redan i det tidigare relativa betygssystemet enrätt att pröva för ett högre betyg inom gymnasieskolan menmed en viss begränsning i rätten att använda ett nytt betyg iavgångsbetyg eller slutbetyg. Det i sin tur hade sin orsak idet grupprelaterade betygssystemets konstruktion. Dettasystems mål var att nå ''en likartad betygssättning i allaämnen'', enligt vilken ''betygsstegen anger elevernasställning i förhållande till medelprestationen inomårskursen''. En komplettering av betyg i efterhand kunde intesättas i förhållande till medelprestationen inom årskursenoch därmed inte räknas in i slutbetygets medelvärde.I det kunskapsrelaterade betygssystemet är emellertidbetyget ett ''kvitto'' på vissa på förhand definieradekunskaper. liberalerna anser att den verkliganivån på kunskaperna skall dokumenteras i slutbetyget. Avdet skälet anser vi det mycket märkligt att regeringen föreslåratt elever skall kunna pröva för högre betyg men att dessainte skall räknas in i slutbetyget. Den elev som genomkonkurrenskomplettering visar att han/hon besitter högrekunskaper skall erhålla ett högre betyg och detta skallsjälvklart räknas in i slutbetyget.Regeringen anser dessutom att möjligheten att vid ettobegränsat antal tillfällen pröva för högre betyg riskerar atturholka betygssystemet. Betygen är som tidigare nämnts ett''kvitto'' på vilka kunskaper eleven uppnått. Om en elevgenom prövning visar att han/hon nått en högrekunskapsnivå och därmed erhåller ett högre betyg är detpositivt för eleven att anstränga sig och därmed motiverande.Detta visar det nya betygssystemets kunskapsstimulerandeeffekt. Det kunskapsrelaterade betygssystemet urholkas intenär flera elever får bättre betyg eftersom det mäter elevensegen kunskapsutveckling. Alla i en klass kan få högsta betygom de har kunskaper som motsvarar det betyget. Vi anser attregeringen har tänkt fel. Det var det relativa betygssystemetsom urholkades när allt fler elever prövade för och nådde etthögre betyg.Regeringen anser inte att det finns några skäl att igrundskolan förändra rätten till prövning. Så sent somhösten -94 uttalade att rätten tillkonkurrenskomplettering inom skall vara kvar.Vi anser precis som regeringen uttrycker det i propositionenatt det är ''en demokratisk rättighet att man skall kunnareparera sina bristande kunskaper från skolan och därförkunna genomgå prövning för att få möjlighet att höja ettbetyg''. Samma resonemang bör självfallet gälla igymnasieskolan. liberalerna avvisar därförregeringens förslag att betyg som tillkommit efter prövningför högre betyg än godkänd inte skall kunna räknas in islutbetyget på gymnasiet.Svenska som andraspråkRegeringen föreslår att svenska som andraspråk skall ha enegen kursplan och betraktas som ett eget ämne i allaskolformer. Vidare föreslås att elev i gymnasieskolan ochkomvux med betyg både i svenska som andraspråk och ivanlig svenska skall få tillgodoräkna sig båda betygen samtatt svenska som andraspråk skall vara ett alternativtkärnämne i gymnasieskolan.Den nya läroplanen för stärkte skolans ochkommunens ansvar för att alla elever i skallföras fram till godkända kunskaper i svenska. Därmedstärktes kravet på att sätta in extra resurser för de elever somriskerar att inte nå godkändnivån i svenska. Detta innebär förändring inte minst för elever med annat modersmålän svenska. Dessa elever och deras föräldrar kan nu kräva attskolan tar sitt ansvar och ger dem den undervisning somkrävs för att nå upp till kravet på baskunskaper i svenska.Enligt grundskoleförordningen har invandrarelever rätt tillundervisning i svenska som andraspråk. Det finns ensamstämmig uppfattning bland lärare och språkpedagogeratt elever med annat modersmål behöver en annanmetodik/pedagogik i svenska än den som övriga elever får.Principen om mål- och resultatstyrning medför att kursplanerinte styr hur undervisningen bedrivs utan vilka mål som skalluppnås i olika ämnen. Vägen dit, dvs till minst godkänd,måste emellertid vara olika för varje elev. skallinte detaljreglera hur undervisningen skall läggas upp utanendast sätta kunskapsmål för elever i den svenska skolan.Anledningen till att svenska som andraspråk inte fick egenkursplan i den nya läroplanen är att kursplanerna anger målatt sträva mot och mål att uppnå. Målet i svenska somandraspråk bör enligt liberalerna sättas lika högtför invandrarelever som för svenska elever. Målet är att allaelever skall kunna använda språket som verktyg för nyansrikkommunikation och eget lärande. Syftet med undervisningeni svenska som andraspråk är ytterst att eleven skall kunna gåöver till den reguljära undervisningen i svenska.Det finns elever i alla årskurser i som harannat modersmål än svenska och en annan kulturbakgrund.Kunskapsnivån hos dessa elever varierar därmed stort. En delsaknar helt kunskaper i svenska och en del har just börjatlära sig språket. Andra talar bra svenska men saknar kulturellförståelse eller saknar ännu möjlighet att använda svenskaspråket som ett redskap för att bearbeta information ochsjälvständigt skaffa sig mera och nya kunskaper. Att eleventalar bra svenska får därför inte användas som enda argumentför att minska undervisningen i svenska som andraspråk.Den struktur som gäller för de andra kursplanerna kan inteanvändas för svenska som andraspråk och därmed kanutvärdering inte ske som i andra ämnen.Utbildningsutskottet och var överens ibetänkandet 1989/90: UbU3 om att ''bristande kunskaper isvenska hos de studerande är ett stort problem inom vissautbildningar i högskolan. Utskottet anser att villkoren förallmän behörighet inte bör knytas till svenska somandraspråk. Målet måste vara att allmän behörighet harsamma innebörd för studerande med invandrarbakgrund somden har för övriga högskolestuderande.'' Vi står fast vid denbedömningen och anser inte att denna proposition gynnarelever med invandrarbakgrund i ett kunskapsintensivtarbetsliv, tvärtom riskerar den lura elever att tro att betyg isvenska som andraspråk räcker.Folkpartiet liberalerna vill understryka att denundervisning som lärarna i svenska som andraspråk bedriverär av stor och central betydelse för våra invandrarelever ochdärmed skolan. Den lärarutbildning som leder fram tillkompetens att undervisa i svenska som andraspråk är därfören förutsättning för att en god undervisning i svenska somandraspråk skall kunna bedrivas.Folkpartiet liberalerna avvisar därför regeringens förslagatt nu införa kursplaner för svenska som andraspråk igrundskolan och gymnasieskolan.Regeringen föreslår dessutom att svenska som andraspråkskall bli ett kärnämne i gymnasieskolan och därmed geallmän behörighet till högskolestudier.Bristande kunskaper i svenska hos de studerande är somtidigare nämnts ett stort problem inom vissautbildningar i högskolan. Villkoren för allmän behörighetbör därmed inte knytas till svenska som andraspråk.Folkpartiet liberalerna anser att målet för allmän behörighetmåste ha samma innebörd för studerande medinvandrarbakgrund som den har för andrahögskolestuderande. Eftersom målen måste vara desammaför undervisning i svenska och svenska som andraspråk finnsdet heller ingen anledning att göra svenska som andraspråktill kärnämne.Det föreligger dessutom en risk att vissahögskoleutbildningar inför särskild behörighet i svenska förvissa utbildningar. Elever med betyg från svenska somandraspråk kommer då att behöva komplettera genom attstudera svenska på komvux.Folkpartiet liberalerna avvisar således regeringens förslagom att göra svenska som andraspråk till kärnämne inomgymnasieskolan.Begreppen studieförberedande och yrkesförberedandeRegeringen föreslår att begreppen studieförberedande ochyrkesförberedande inte längre skall användas. Folkpartietliberalerna anser att detta förslag visserligen är av kosmetiskkaraktär men att det finns en risk att de yrkesförberedandeutbildningarna på detta sätt nedvärderas. Vi anser att detfinns all anledning att lyfta fram de yrkesförberedandeutbildningarna så att det klart framgår att dessa utbildningarförutom den allmänna behörigheten till högskoleutbildningger en yrkesinriktad gymnasieutbildning som leder fram examen att vara stolt över. Vi anser därmed att det intefinns någon anledning att ändra benämningarna på de olikanationella programmen inom gymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om att avskaffamöjligheterna för elever att igymnasieskolan genom prövning höja ett minst godkäntbetyg,2. att avslår regeringens förslag om att betyg somtillkommit genom konkurrenskomplettering inte skall räknasin i slutbetyget från gymnasieskolan,3. att avslår regeringens förslag att nu införakursplaner för svenska som andraspråk i ochgymnasieskolan,4. att avslår regeringens förslag om att görasvenska som andraspråk till kärnämne inomgymnasieskolan,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att villkoren för allmän behörighetinte bör knytas till svenska som andraspråk,6. att avslår regeringens förslag om att avskaffabenämningarna yrkesförberedande och studieförberedandepå de olika nationella programmen inom gymnasieskolan.