mot · GI02So616 · 1995-01-25 00:00:00 — har stor uppmärksamhet riktats motden roll maten spelar för hälsa och välbefinnande. Denkvalité maten får bestäms av vilka livsmedel som ingår, hurde behandlats, tillagats och kombinerats. Det finns allamöjligheter att äta gott och hälsosamt. Ändå är det mångasom på grund av bristande kunskap, tid, intresse och pengarhar svårigheter att välja och sätta samman bra måltider.Unga människor har ofta otillräckligamatlagningskunskaper och blickar vi bakåt i tiden kan mankonstatera att matlagningskunnandet försämrats för varje nygeneration. Vi associerar omedvetet till våraerfarenheter från barndomens matbord. Dofter, stämningar,smak- och synupplevelser av mat. En hjärtlig och öppeninställning till mat och uppmuntran att prova olika sortersmat ökar förutsättningarna för att skapa olika matvanor.Vuxnas attityder till mat har stor betydelse för hurmatvanorna utformas.Det finns all anledning att särskilt uppmärksamma barnsmatvanor. De som vistas i förskolan äter de flesta måltidernautanför hemmet. Detta betyder att personalen inombarnomsorgen övertagit ansvaret för huvuddelen av de yngrebarnens måltider under arbetsveckorna.Barnomsorgspersonalen har ett stort ansvar för att ge barnenen för åldern lämplig mat, en trivsam måltidssituation, ettgott bordskick samt förmedla sunda matkunskaper. Devuxnas matattityder och värderingar bör vara välgenomtänkta eftersom de förmedlas till barnen. Mat ochätande bör ingå bland barnsomsorgens mer traditionellapedagogiska mål som självkännedom, samarbetsförmågaoch gruppanpassning.Kvalité framhävs som honnörsord inom barnomsorgen,men hur ofta diskuteras mat och matvanor ur dettaperspektiv? Vad lär personalen egentligen barnen om mat?Vilka möjligheter får barn att utveckla en matkultur? Hur ser matinköpen ut? Vad finns i skafferi,kylar och frysar? Styrs livsmedelsvalet utifrån tycke ochsmak? I så fall vems? För den som arbetar med barn räckerdet inte med det allmänna tyckandet man kan ha i andramatsammanhang -- åtminstone inte om man vill varprofessionell. Vi vuxna präglar barnen på alla områden. Vårinställning till maten är viktig för påverkan av nästagenerations matvanor, vars betydelse för god hälsa knappastkan överskattas.Pedagogiska program för förskolanI det pedagogiska programmet för förskolan ges råd ochriktlinjer för vilket innehåll förskolan ska ha och vilkametoder som den ska använda. Det fungerar närmast som ettstöd och en inspirationskälla för förskolepersonalen.Intentionen med programmet är att åstadkomma enverksamhet av jämn och god kvalité för landets alla förskolor.Det pedagogiska programmet för förskolan vänder sig tillledningsansvariga i kommunerna, förskolans personal,föräldrar samt utbildare av personal för förskolan och denövriga barnomsorgen.I det pedagogiska programmets tre övergripande temannatur, kultur och samhälle kan vi konstatera att mat ochmåltider glömts bort. Under avsnittet natur påpekas attmatlagning ger erfarenheter av vikt, mått, teknik ochprocesser. Inom området kultur nämns matkultur och attenkla recept kan användas för att stimulera språket, men detär allt.Av tradition har den svenska förskolan främst intresseratsig för barnens sociala och känslomässiga utveckling. I enstudie som 1990 genomfördes i ett 30-tal förskolor iStockholm var syftet att ta reda på vilka pedagogiska målolika förskolor arbetade med och vilka aktiviteter somanvänds för att nå dessa mål. De i särklass vanligaste målenoavsett åldersgrupp var sång och musik. Inte någon nämndematverksamheten, inte ens bland ovanliga mål.En källa till ett unikt pedagogiskt instrument och en av demest betydelsefulla inslagen i dagsrytmen på en förskola äraktiviteterna kring maten. Inom förskolan serveras ofta tremåltider: frukost, lunch och mellanmål. Man kan räkna medatt frukosten i genomsnitt tar , lunchen 45 minuteroch mellanmålet . I är inräknat för- ochefterarbete i anslutning till måltiden. Antalet närvarodagarför ett förskolebarn beräknas . Dettainnebär att äter ett barn omkring 660 måltider påförskolan som tar i anspråk, ingen annanaktivitet återkommer så regelbundet och så ofta. Iprogrammet förespråkas bl.a. att via musik och sångförmedlas nyfikenhet, gemenskap och glädje. Eget skapandeskall uppmuntras genom material som sand, vatten, lera,papper, färg, krita, trä, tyg, sten och andra naturföremål. Varttog maten vägen? Platsar den inte som pedagogiskt material?Via mataktiviteter får barn tillfälle att använda alla sinasinnen genom att uppleva färger, former, lukter och smaker.Bakning och matlagning lär barn begreppsbildning och attförstå orsak och verkan. De får språklig stimulans när de lärsig nya ord och lär sig förstå innebörden av dem, eftersomorden knyts till ett resultat som de begriper. Dessutom lärsig barnen matematiska begrepp genom att mäta och väga.Finmotoriken övas när barn får blanda, hacka, knåda, röraoch skära. Genom att t.ex. odla får barn erfarenheter avvarifrån maten kommer. Matlagning, bakning ochkonservering är exempel på ''riktiga'' arbeten som gör attbarnen känner sig betydelsefulla och det stärker derassjälvkänsla. Maten är i själva verket ett unikt pedagogisktinstrument som glömts bort totalt i förskoleutbildningen.I förskoleutbildningen ges inte grundläggande kunskaperinom området mat och hälsa. Det visar rapporten''Kartläggning av omfattning och inriktning på mat ochallergiundervisning i landets förskollärarutbildning''genomförd av Folkhälsoinstitutet.Mathållningens betydelse för hälsa och förhindrande avsjukdom anses vara väl dokumenterad. Barnomsorgen är ennaturlig plats att omsätta sådana rön i praktiken.Förskollärare får ringa kunskaper i sin grundutbildning ochdessutom är av dem som lagar maten,kokerskorna, inte utbildade kokerskor. Varje högskola fattaregna beslut vad gäller utformning av lokal utbildningsplanoch kursplaner. Vad som skrivs i ett nytt pedagogisktprogram från är troligen av största betydelseom det ska ske några förändringar. Kommer inte ett framtidapedagogiskt program för förskolan att belysa attmataktiviteter är en källa till hälsa, glädje och livskvalitet, ärdet risk för att det inte blir någon vardagsnära matpedagogiki förskolan. Ska förskollärarna kunna bli resurspersoner i detförebyggande arbetet med mat och hälsa, bör ävenutbildningsdepartementet i sin examensförordning ge klaradirektiv. Annars är det mycket tveksamt om det sker någonförändring i utbildningen av förskollärare.Den pedagogiska personalen besitter inte de matkunskaperde behöver för att vara professionella. Istället är detpersonliga intressen och preferenser som styr. Viktigaspecialkunskaper saknas också för att ta hand ominvandrarbarn, vegetarianer, barn med olika och barnmed matproblem. Detta ska inte uppfattas som angrepp påredan verksamma. De arbetar utifrån sin utbildning och ettbefintlig pedagogiskt program, där mat och hälsa inte tasupp. Svagheten ligger i bristen på systematisk utbildning. Ettstort ansvar åligger grundutbildningen men även landetskommuner borde erbjuda fortbildning till de anställda.Sådana åtgärder skulle säkerligen öka både kunskap ochintresse kring mat- och hälsofrågor och ha en positivinverkan på folkhälsan.Slutsatser från ett utvecklingsprojekt om maten inomförskolan är atten lång utbildningstradition som 1987verbaliserades i pedagogiska program styrinnehåll och verksamhet i förskolan. Denna tradition har inteinsett möjligheterna i mat som fullvärdigt pedagogisktinstrument,för att mat skall kunna användas i pedagogisktsyfte är det nödvändigt att en prioritering sker redan iförskoleutbildningen. Att de studerande tillägnar signödvändiga kunskaper inom detta ämne precis som t.ex.inom sång och musik,förskollärarna får ett allt störreansvar för matverksamheten genom egna resultatenheter,vilket kräver ökade kunskaper i val av livsmedel, inköp ochatt bedöma matsedlar m.m.,det finns ett stort intresse ochbehov av utbildning i näringslära, barns matvanor ochspecialkoster,den forskning som bedrivs har inte beaktatbarn och mat ur ett helhetsperspektiv utan mera inriktats påom barn får tillräcklig energi och nödvändiganäringsämnen,en kurs i ''mat och hälsa'' bör ingå iförskolans grundutbildning för att ge de studerande basalakunskaper och färdigheter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att det pedagogiskaprogrammet för förskolan förnyas i syfte att belysa attmataktiviteter är en källa till hälsa, glädje och livskvalitet ochett fullvärdigt pedagogiskt instrument i förskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av attUtbildningsdepartementet ger klara direktiv om attgrundläggande kunskaper skall ges i ämnesområdet mat ochhälsa i all förskollärarutbildning.1