mot · GI02Sk330 · 1995-01-25 00:00:00 — Målet för utbyggnaden av barnomsorgen till fullbehovstäckning är formellt sett redan nått genom gällandebarnomsorgslag. I många kommuner saknas dock ännumöjligheter att uppfylla detta mål. Huvudorsaken är demycket höga kostnader som en fullt utbyggd barnomsorgmedför.Barnomsorgen är en verksamhet för vilken det finns ettstarkt engagemang från föräldrarnas sida. Föräldrar kräverhög kvalitet i verksamheten vid den förskola där barnettillbringar en stor del av dagen. Det är därför naturligt attförskoleverksamheten organiseras så att olika familjers olikabehov och önskemål kan tillgodoses. Detta gäller såvälkommunala som fristående förskolor. Under senastedecenniet har antalet fristående förskolor ökat. En stor del avdessa är kooperativ, drivna av föräldrarna själva men medvisst kommunalt stöd. Den snabba tillväxten har delvis variten följd av initiativ från familjer som på grund av platsbristhållits utanför den kommunala barnomsorgen och delvisvarit ett resultat av ett aktivt intresse för förskolor med enviss typ av pedagogisk inriktning (t.ex. Montessori-,Walldorf-, ansvars- och ''Liten-lär''- pedagogik).De fristående förskolorna har som regel erhållit betydligtlägre kommunalt bidrag per barn än vad motsvarandekommunala förskolor fått. Kostnaderna har kunnat hållasnere genom att föräldrarna själva utfört vissa arbetsuppgiftervid sin förskola, t.ex. skött den dagliga städningen, tvättat,storstädat , svarat för inköp av dagligvaror, hjälpttill med matlagning, öppnat och stängt lokalen eller svaratför frukost och en lässtund i de fall endast ett fåtal barn varitnärvarande under första och sista timmen . Detär också vanligt att föräldrarna vid dessa förskolor aktivtdeltager i den pedagogiska planeringen av verksamhetentillsammans med personalen.De ekonomiska fördelarna med föräldraaktiva förskolor äruppenbara. Men det är egentligen andra fördelar som är denverkliga anledningen till att föräldraaktivitet bör eftersträvas.Föräldrarna är delaktiga och kan själva påverkautformningen av verksamheten. Föräldrarna får en brakontakt med andra familjer, andra familjers barn och medpersonalen vid det gemensamma dagiset. Föräldragruppenvid en sådan förskola utgör också en viktig del av samhälletssociala skyddsnät. Man hjälper varandra när problem uppståri någon familj. Barnen känner varandra inte bara somdagiskamrater utan också som barn i olika familjer. Barnenfår en vidgad, naturlig vuxenkontakt.För invandrarfamiljer innebär en föräldraaktiv förskola enbra inkörsport till det svenska samhället med direkt kontaktmed en grupp svenska föräldrar. En föräldraaktiv förskolaerbjuder också på ett naturligt sätt de fördelar som kontaktermed familjer från andra kulturer innebär; från glädjen att fåuppleva annorlunda matkultur till det berikande i att mötaandra kulturers syn på barn och barnuppfostran.När nu barnomsorgen skall byggas ut till fullbehovstäckning och kommunerna fördelar anslag per barnoch efter behov enligt generella resursfördelningsmodellerså kommer de föräldradrivna förskolorna att kunnatillgodogöra sig föräldrainsatserna i form av lägre avgiftereller taxor. Genom att det egna arbetet vid en friståendeförskola inte beskattas blir avgiftssänkningen avsevärd.Det har ofta, och med en viss rätt, påpekats att defristående föräldraaktiva förskolorna är socialtsnedrekryterande. Fördelen med den pedagogiskamångfalden och föräldraengagemang i barnomsorgen bör ståöppen för alla. Det är därför viktigt att även förskolor somdrivs i regi kan bli föräldraaktiva på sammavillkor som föräldrakooperativ i egen regi. Det finns förnärvarande två hinder för detta:1. Skattelagstiftningen gör det inte möjligt att låta föräldrarsom utför arbete vid ''sin'' kommunala förskolatillgodoräkna sig den ekonomiska vinsten av egna insatserutan att denna beskattas (en taxesänkning beskattas somförmån eller inkomst av arbete).2. Alla föräldrar som önskar utnyttja möjligheten attdeltaga i förskoleverksamheten kan inte göra detta (t.ex. pågrund av svårigheter att omfördela tiden på den ordinariearbetsplatsen i form av flextid eller annat).Det första problemet kan endast lösas genom en ändring iskattelagstiftningen. Lagen bör ändras så att det blir fulltmöjligt även för kommunala förskolor att vara föräldraaktivautan att föräldrarnas arbete skall beskattas.Det andra problemet löses förmodligen i de flesta fallgenom omfördelning av arbetsuppgifterna inomföräldragrupperna. Föräldrarnas arbetsinsatser inskränkersig ofta till ca 20--per termin, varvid vissaarbetsuppgifter ligger koncentrerade, t.ex. i form avreparations- och städhelger två gånger per termin. Flertaletuppgifter utförs på kvällstid (t.ex. städning). Det bör dockordnas möjligheter så att föräldrar, som har stora svårigheteratt deltaga i föräldraaktivitet av speciella skäl, kan beredasmöjlighet genom särskilda stödåtgärder. Det är isammanhanget värt att notera att ett bortfall i inkomst pågrund av ledighet från det ordinarie arbetet för någon timmesaktivitet på förskolan kompenseras mer än väl genom dentaxesänkning som arbetet medför om baraskattelagstiftningen ändras i enlighet med motionens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändring i gällande lagstiftning i syfteatt skapa likvärdiga möjligheter för föräldraaktivitet vidkommunala förskolor och vid fristående förskolor.