ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Kr266 · 1995-01-25 00:00:00 — försenas och fördyras ofta investeringsprojekt av deomfattande arkeologiska undersökningar som krävs avkulturminneslagen. Inför de kommande årensinfrastruktursatsningar beräknas kostnader på upp till femmiljarder kronor vara aktuella. Det borde finnas storamöjligheter att minska kostnaderna och minskatidsfördröjningarna och därmed öka effektiviteten ibyggandet.Jag föreslår därför att en utredare tillkallas för att se överkulturminnesvården vid infrastruktursatsningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utredning av kulturminnesvården.
mot · GI02Kr268 · 1995-01-25 00:00:00 — I landets sydligaste delar pågår en fortlöpanderegionalisering av verksamheter i syfte att uppnå störreeffektivitet och för att åstadkomma en alltmer jämlikfördelning av regionens utbud och resurser.Speciellt på kulturens område är mycket av utbudetkoncentrerat till ett relativt litet antal institutioner, med denabsoluta tyngdpunkten i kommun.Malmö kommun kan i det långa loppet inte i sammautsträckning som svara för det kulturella utbudet vadavser scenisk konst och musik, inte heller skall fördelarna avatt ha denna del av kulturlivet ''runt knuten'' vara inuvarande grad förbehållen invånarna i vidare utveckling av det för regionen och landet ur såmånga aspekter viktiga kulturlivet förutsätter att basenbreddas och att verksamheter integreras i många olikakommuner.Överläggningar mellan berörda parter i , Malmöstad, landstingen, Lunds och kommuner ochstaten har visat på möjligheter att nå positiva lösningar förregionalt samarbete aveende musik och teater i Skåne.Ett stort steg i denna riktning mot mer regionalt samarbetetogs när och 1994 fattadebeslut om att inrätta en ny regional dansteater, ''SkånesDansteater --'', med då beräknadverksamhetsstart /96.Dansen förefaller vara en av de meraexklusiva konstarterna, företrädd endast på ett mycketbegränsat antal scener. Det kan därför anses vara naturligt attge just en regionalisering av dansverksamhet hög prioritet.För att fylla ett begrepp som ''dans i hela landet'' medinnehåll, torde det vara nödvändigt att tillskapa tre-fyraregionala danskompanier.Malmö och Lunds kommuner är alltså nu beredda att ta sindel av ansvaret genom att bilda ett regionalt kompani.De övergripande målen för ''i '' skall bl.a. vara att skapa en balettverksamhetpå hög nationell och internationell konstnärlig nivå och attbredda och fördjupa intresset för dans i regionen.Aktiekapitalet i bolaget ägs till av kommun, till av ; styrelsen skall ha sitt säte i skall ha både och som hemort,vilket bl.a. förutsätter att scenen på byggsom för beräknade 15 miljoner kronor.Finansieringen beräknas bl.a. ske genom att medelmotsvarande 65 grundbelopp förs över från till det nybildade bolaget.Dessutom har i ett tidigare skede från enökning med 30 nya grundbelopp ställts i utsikt till denföreslagna regionala dansteatern.Den statliga delen av finansieringen kunde inte uppfyllasi årets budgetproposition.Detta genombrott för en regional kulturinstitution på det''sällsynta'' området dans hotar alltså nu att kvävas i sinlinda, beroende på att staten inte mäktat anslå föreslagna 30 grundbelopp.Projektet är dock så intressant ur så många aspekter attintresset för dess fortlevande och genomförande borde fåkraftigt genomslag i den fortsatta statliga kulturpolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om dansteater i --.
mot · GI02Kr269 · 1995-01-25 00:00:00 — startade på privat initiativ men drivs nu istiftelseform. Museet erövrade snabbt en central position iregionen och dess betydelse har ständigt ökat.Rooseum har en central plats i kulturlivet såväl i södraSverige som i . Det fungerar som en mäktig ochoumbärlig katalysator i regionens kulturliv och är en, inteminst med tanke på den avancerade verksamheten,publikmagnet av stora mått. Dess oomtvistat goda rykte hardessutom spritt sig internationellt. Det faktum att en avmuseets utställningar av den amerikanska tidskriftenArtforum utnämndes till en av världens bästa, är ett av mångapåtagliga bevis för detta.Det torde vara unikt att en regional institution, medavancerad nutida konst som sitt främsta verksamhetsområde,på så skapar ett så grundmurat intresse.Att institutionen med denna karaktär är regionalt ochlokalt fast förankrad torde mer än väl stämma överens medandan i de mål för kulturverksamhet som staten satte upp1974.I den sittande museiutredningen understryks museetsbetydelse. Man menar att är unikt utanför statligoch till stora delar sektor och man vill placera indet som ett av de sammanlagt sju konstmuseer man föreslårskall ingå i den statliga museiorganisationen. Av dessa sjumuseer finns endast två utanför , varav Rooseumär det ena.Museets fortlevnad framstår som en central kulturpolitisknödvändighet.Med nuvarande anslagsgivning är verksamhetensfortlevande i fara.Rooseum bedriver sin verksamhet till betydligt lägrekostnader än andra institutioner av samma storlek.Malmö kommun är en av de kommuner i landet som satsarmest pengar på kulturverksamhet. Inte heller ärlottlöst i denna satsning, bidraget från kommunen belöper sigpå . Med tanke på nuvarandekommunalekonomiska läge i torde ökadekommunala anslag vara mindre troliga, snarare förefaller detbli svårt för kommunen att bibehålla nuvarande anslagsnivå.Rooseum planerar nu med en budget som varit oförändradsedan 1990. I denna 18-månadersbudget saknas drygt 1,5miljoner kronor. Att skära i den mycket strama budgeten ärliktydigt med att diskutera institutionens vidare existens.Nu har framförts möjligheten att avsätta pengar ur''Framtidens kultur'' för att ge en stabil tillvaro åtinstitutioner som likt har vuxit upp ''utanförsystemet'', som inte passar in i rådande anslagssystem, ochdärför dras med kroniska ekonomiska svårigheter.Detta är möjligtvis en lösning för att på längre siktsäkerställa verksamheten för en kulturellt och kulturpolitisktomistlig institution som Rooseum.Det torde för sittande kulturpolitiska utredning ochlikaledes för museiutredningen vara av centralt intresse attRooseums speciella problem och möjligheter ges ettbetydande intresse för att säkerställa detta konstnärligacentrums vidare verksamhet. Till dess en lösning på längresikt kan nås, måste museets kortsiktiga problem beaktas föratt verksamheten skall kunna överleva. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om .
mot · GI02Kr270 · 1995-01-25 00:00:00 — har kulturens roll i den regionalautvecklingen ägnats stort intresse. Studier från främst länderi visar att ett rikt kulturliv kan vara avgörande fören stads livskraft. Från ekonomisk stagnation har flera städervänt trenden genom ett brett kulturstöd. Ofta har det gälltmuseer med modern spännande konst, internationellavandringsutställningar av hög kvalitet samt med möjlighettill också andra kulturformer. Iövriga finns många liknande exempel.Göteborg är välkänd som konststad. För att bygga vidarepå den tradition som finns skulle det behövas ett museumav denna typ. -- ett konstmuseum vidKlippan som en gång var det ursprungliga läget förGöteborgs hamn -- bygger på dessa tankar och på atthamnstadens särskilda egenskaper tas tillvara. Här finns engammal industribyggnad, ett pannhus som med måttligaåtgärder kan omformas till ett spännande och föränderligtmodernt drivs av en förening och av enstiftelse. I dess ledning ingår konstnärer, arkitekter,representanter för näringslivet samt politiker från olikapolitiska partier. som projektet funnits hardet mest handlat om att skapa opinion. Envideodokumentation har framställts med hjälp avdonationsmedel. har enoperaföreställning satts upp i samarbete med Göteborgsdans- och teaterfestival. Två konstutställningar har visats.Det senaste halvåret har ägnats åt att ta fram detaljritningarför en första utbyggnadsetapp -- totalt tre etapper finnsbeskrivna -- med hjälp av anslag från kulturnämnden iGöteborg. Denna första etapp är kostnadsberäknad till totaltca 10 miljoner kronor.Projektet kan startas med kort varsel vilket ärbetydelsefullt med tanke på dagens djupa byggkris.Boverket, ,arbetsmarknadsmyndigheter och andra statliga instanser börenligt vår mening i positiv anda pröva möjligheterna attstödja detta projekt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statligt stöd till iGöteborg.
mot · GI02Kr274 · 1995-01-25 00:00:00 — Rikskonsulenten i hemslöjd för barn och ungdom NFH () redovisar i sinanslagsframställning olika pågående projekt, bl.a. för barnoch ungdom. Det mest omfattande är försöksverksamhetenmed rikskonsulent i hemslöjd för barn och ungdom.Projektet har sitt ursprung i en barn-hemslöjdsgrupp sombildades av länshemslöjdskonsulenter i ochSkaraborg. Gruppen tog initiativ till att verksamheten skulleutvecklas till en rikstjänst, och , , påtog sig huvudmannaskapet.Rikskonsulentens verksamhet har finansierats till knappt50% av NHF och övriga medel har efteranslagsframställningar från av , landstingen i ochSkaraborg samt . i Älvsborgslän har bidragit med /år.Försöksverksamheten upphör med utgången av juni 1995.En fortsatt finansiering med medel bl.a. från västsvenskalandsting och länsstyrelser bedömer inte som möjlig.Redan i den första ansökan till NFH om medel förutsattesatt försöksverksamheten skulle utmynna i ett underlag somskulle göra det möjligt att avsätta särskilda resurser förriksomfattande verksamhet, sådan den bedrevs inomförsöksprojektets ram. Parallellen med villkoren för de fyrarikskonsulenterna för sameslöjd och spetsar (knyppling) varutgångspunkten.Projektets övergripande mål är 1) att sprida kunskap till barn och ungdom om slöjdens ochhantverkets betydelse för vårt kulturarv och omnaturmaterialen som resurs i dagens samhälle,2) att främja barns och ungdomars utveckling genom att gedem förutsättningar och möjligheter att skapa med händerna.Den konkreta verksamheten har följande innehåll:attskapa grundläggande och långsiktiga kontakter inom olikaverksamhetsområden som vänder sig till barn och ungdomatt genomföra fortbildningsprogram förhemslöjdskonsulenter i pedagogiska och metodiska frågorkring barn och ungdom och medverka med handledning ochinformation till olika grupper inom barnomsorg, förskola,skola m.fl.att utveckla och genomföra pilotprojekt som kantjäna som modeller för hemslöjdskonsulenter, organisations-och utbildningsansvariga m.fl. i kommuner och landsting.Det föreligger också en utvärdering av projektet somgenomförts av universitetslektor vidpedagogiska institutionen, universitet.Utvärderingen visar att projektet fyller ett upplevt behov hosmånga av landets hemslöjdskonsulenter. Strategin att arbetasom resurs för länens hemslöjdskonsulenter och samtidigtförsöka nå dem, som i sin tur arbetar med barn och ungdomar(''vidareinformatörer'') har visat sig fruktbärande.Insatserna har dock inte varit tillräckliga i ett totaltriksperspektiv, vilket berott på begränsade resurser.Verksamheten visar på så många positivautvecklingsmöjligheter att det vore djupt olyckligt om inteden nu påbörjade satsningen fick fortsätta.Vi anser att av medel dels för bevarande av vårt kulturarv,dels med inriktning på barn och ungdom bör en fördelningske så att en fortsatt verksamhet med rikskonsulent ihemslöjd för barn och ungdom blir möjlig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en rikskonsulent i hemslöjd för barnoch ungdomar.
mot · GI02Kr276 · 1995-01-25 00:00:00 — Det sjuder av kreativitet kring folkmusiken. Gränslinjersuddas ut mellan svensk tradition och invandradmusik.Det är inte överord att tala om en folkmusikexplosion.Folkmusiken finns på hitlistor, på teatrar, i konsertsalar,på folkfester, spelmansstämmor och i människors vardag ochhelg. rapporterar bl.a. att av densvenska befolkningen utövade folkdans 1992 mot 3 procent1986. har de som hört folkmusik på radio ökat , på skiva eller kassett från 8 till 16 procentoch de som varit på evenemang med ''levande'' folkmusikfrån 7 till 10 procent.Gamla traditioner, instrument och spelstilar förvaltas medstor skicklighet. Inte minst har de kommunalamusikskolornas och musikhögskolornas utbildningar liksominvandringen bidragit till den positiva utvecklingen.Folkmusikerna söker, bl.a. genom sina organisationer, nyaformer för att vidmakthålla de kvaliteter som skapats och föratt göra dem tillgängliga för flera. Vanligtvis spelasfolkmusiken ute i landet men det är mycket viktigt attarrangemang sprids över hela landet. Det är också angeläget,t.ex. då blir kulturhuvudstad,att kunna visa denna unika del av vårt lands kulturliv ihuvudstaden, inte minst för besökare från andra länder.Utveckling av folkmusiken bör uppmärksammas i detkulturpolitiska arbetet. Även svårigheterna med att finna bralösningar vad gäller upphovsrättsfrågorna böruppmärksammas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om folkmusiken.
mot · GI02Kr277 · 1995-01-25 00:00:00 — Restaurering av svenska filmer I sitt budgetförslag riktar regeringen uppmärksamhet motett av vår tids stora kulturpolitiska problem. Som en följd avbristande resurser under har det svenskamuseiväsendet inte på ett acceptabelt sätt kunnat ta hand omalla de kulturhistoriskt intressanta föremål som ställts tillmuseernas förfogande.För att rädda dessa kulturskatter föreslår regeringen attriksdagen anslår ett engångsbelopp om 235 miljoner kronoratt användas för olika bevarandeändamål.Regeringens förslag grundas på Museiutredningensbetänkande. Eftersom utredningen emellertid enbartbehandlade museiväsendets uppgifter kom en mindre, menlikväl viktig, del av det kulturhistoriska ''vårdberget'' att intebehandlas i utredningens förslag. Det handlar om de svenskafilmer som kommer att förstöras om de inte förs över på nyttoch beständigt material.Svenska Filminstitutet har ansvar för bevarandet avvärdefull film.Alla 35 mm-filmer, som producerades ,kopierades på nitratbas, som både är brandfarlig ochsjälvförstörande genom kemiska processer. I Sverigeproducerades cirka 1 150 långfilmer . Av dessa finns 850tillgängliga i de svenska arkiven. Genom Filminstitutetsförsorg har 810 av dessa filmer förts över påbeständigt material. återstår således attöverföra cirka 40 långfilmer. Till detta kommer cirka 800svenska kortfilmer som fortfarande existerar endast pånitratbas och som måste omkopieras.Filminstitutet bedömer att det med nuvarande kapacitet förrestaurering och omkopiering kan rädda resterandelångfilmer och en väsentlig del av kortfilmerna från dennaperiod.Däremot har institutet varken ekonomiska medeleller tillräcklig egen teknisk kapacitet för att ta hand omde svenska långfilmer i färg som producerades underperioden --1979. En upphandling av tjänster kan därförbli aktuell. Institutet bör därvid beakta möjligheten attfördela arbetstillfällena på flera orter i landet.Filmmaterialet, som användes , har visatsig vara instabilt, vilket innebär att färgerna bleks så attbilden till slut försvinner. 300 långfilmer producerades underdenna period. Cirka en tredjedel av dessa filmer är redanblekta och i behov av snar restaurering.Några exempel på aktuella filmer:Änglar, finns dom?1961, att inte tala om alla dessakvinnor, 1964, , 1958, HasseEkmanAtt angöra en brygga, 1965, , 1967, Bo WiderbergMannekäng i rött,1958, att förbättra möjligheterna att rädda dessa färgfilmer åteftervärlden bör samhället med särskilda åtgärder höjakapaciteten för restaurering och omkopiering.Därför bör viss del av det av regeringen föreslagnaengångsbeloppet för bevarande av kulturhistoriskt materialkomma även den svenska filmen till godo. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om restaurering av svenska filmer.
mot · GI02Kr278 · 1995-01-25 00:00:00 — När 1982 beslutade att införa och lagstadga om''visningsersättning för bild- och formkonstnärer'' skeddedetta efter decenniers utredande och sedvanligremissbehandling. beslutade också att en fondskulle fördela de anslagna medlen. De summor som anslogsutgjorde ersättning till upphovsmännen för att konst ioffentlig ägo visades för allmänheten eller användes på annatallmännyttigt sätt.Modell för förslaget var den statliga biblioteksersättningenoch . Bildkonstnärsfondens styrelsefick en konstruktion liknande författarfondens styrelse, dvs.upphovsmannaorganisationerna fick styrelserepresentation iförhållande till antalet ersättningsberättigade yrkesutövare.Dessutom tillsattes vissa tjänstemän samt en opartiskordförande.Den förra regeringen ville inte längre erkännaupphovsmännens rätt att fördela visningsersättningen. Denansåg att dessa medel skulle betraktas som generellabidragsmedel.Utvecklingen ledde till en konflikt när den förra regeringeni budgetpropositionen föreslog att konstnärsorganisationernaskulle fråntas sitt inflytandet över visningsersättningsmedlengenom en ändring i förordningen om styrelserepresentation.Från konstnärsorganisationernas sida var förslaget mycketnegativt utifrån både principiella och kulturpolitiskasynpunkter. Principiellt utifrån det faktum att det handlar omersättningsmedel och kulturpolitiskt bl.a. utifrån aspekten attdet fanns uppenbara risker för att kommande fördelningarskulle ske utifrån ett alltför extremt elitistiskt synsätt.Organisationerna protesterade och fick stöd i densocialdemokratiska partimotionen: ''Vi anser attkonstnärsorganisationerna även i fortsättningen skall vararepresenterade i styrelsen. ''Men en majoritet av ledamöter beslutade enligtregeringens förslag.I årets proposition föreslås att bildkonstnärsfonden skallupphöra. Motiveringen är att det bör ankomma påKonstnärsnämndens styrelse att bestämma hur arbetet börorganiseras.Vi accepterar att den av regeringen särskilt utseddastyrelsen för upphör med sinverksamhet. Vi förutsätter att en arbetsgrupp, liknande denuvarande tre arbetsgrupperna, tillsätts för bild- ochformkonstnärerna. KRO, ,, Konsthantverkare och industriformgivare, ,Föreningen och , är huvudorganisationer för dessa konstnärsgrupper.Vi anser att konstnärsorganisationerna skall ha inflytandepå sammansättningen av den styrelse som behandlar derasersättningar. Ett förslag kan vara en återgång till denursprungliga formen -- att KLYS (Konstnärliga och litterärayrkesutövares samarbetsnämnd) har förslagsrätt vad gällerrepresentation i styrelse.För att renodla upphovsrättsersättningar frånkulturpolitiskt betingade stödåtgärder bör möjligheten attbryta ut de anslagsbelopp ur den nuvarande fonden somgenom åren fått beteckningen ''den individuellavisningsersättningen'' ses över. Denna personligavisningsersättning skulle kunna fördelas av BUS, BildkonstUpphovsrätt i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ochvisningsersättningen.
mot · GI02Kr280 · 1995-01-25 00:00:00 — har av EU:s kulturministrar utsetts till Europaskulturhuvudstad 1998. har , ,och burit titeln. är detKöpenhamns tur.Att få tillfälle att för resten av visa uppinte bara huvudstadens utan hela landets kulturutbud, har förStockholms föregångare visat sig mycket positivt. Rättutnyttjat blir en språngbräda för helabesöksnäringen i har bildat ett särskilt bolag för attförbereda och genomföra kulturhuvudstadsprojektet. Istyrelsen för bolaget finns representanter för staden,, kulturlivet och näringslivet i menockså representanter för statliga verksamheter som SvenskaInstitutet och . Styrelsen betonar att projektet ären angelägenhet för hela landet.Stommen i kultursatsningarna 1998 kommer att utgöras avden kultur som bjuds i , oavsett vilken huvudmanden har; statliga, landstings- och kommunalakulturinstitutioner, t.ex. kultur i vården, tillsammans medprivata intressen, företag, stiftelser och fria kulturutövare.Samordning av aktiviteter bör ske med kulturinstitutionerav alla slag i landets kommuner och landsting för att nå såbra resultat som möjligt för det tidsbegränsade projektet. Ettsamordnande organ inför bör därförinrättas. Ett sådant organ för samordning av kulturaktiviteterskulle även vara till gagn för kulturens långsiktiga roll i detsvenska samhället. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett samordningsorgan .
mot · GI02Kr281 · 1995-01-25 00:00:00 — är beläget i en av RagnarÖstberg ritad byggnad på . Lokalernaräcker inte till för museets behov. Stora delar avsamlingarna måste magasineras och kommer inte publikentill del. Diskussioner har förts om flyttningtill annan plats, helst med sjökontakt.Beckholmen, som är belägen sydväst om , ärsedan gammalt en ö med marin anknytning. Namnet kommerfrån de becksjuderier som fanns där under stormaktstiden.Senare blev verksamheten inriktad på varvs- ochsjöfartsservice. Öns dockor är fortfarande i funktion.Beckholmen är tillgänglig mitt i . Befintligbebyggelse, nybyggda lokaler samt marken med sinnaturliga avgränsning kan utnyttjas till permanenta ochtemporära utställningar med mycket stor flexibilitet inaturlig miljö. Plats finns också för kringaktiviteter såsomveteranbåtsklubbar, skutskepparklubbar, seglarskolor etc.Ett modernt sjöhistoriskt museum på kanskildra forna tiders sjöfart, livet ombord och i hamn på ettsådant sätt att det blir extra intressant och attraktivt för enbredare publik, nationell som internationell.Ett annat skäl till flyttning av är attNobelstiftelsen visat intresse för den byggnad där museetfinns . Ett skulle ytterligare befästaStockholm som en turiststad med spännande museer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att flytta tillBeckholmen.
mot · GI02Kr282 · 1995-01-25 00:00:00 — är det det första samarbetsavtaletundertecknades på mellan , ochSverige. Denna historiska händelse fick namnetKalmarunionen och syftade till att stärka de nordiskaländerna gentemot det ökande inflytandet från dåtidensövriga ur såväl ekonomisk som militär synpunkt.Föreningen mellan de tre rikena var ett faktum redan 1389under den stora nordiska drottningen och bestodformellt till dess valdes till svensk kung 1523.Unionen föddes vid ett nordiskt möte i samband med Erikav kröning i och har dokumenteratsgenom ett kröningsbrev beseglat med 67 nordiska prästersoch adelsmäns sigill. Giltigheten hos ett särskilt unionsbrevhar visserligen varit omstridd, men det väsentliga är attunionen verkligen existerade och hade stöd bland rådsherraroch prelater i de tre rikena.Unionen fick snart fasta former och alla frågor som gälldeNorden handlades gemensamt. I unionens stadgar sägs att detre länderna skulle ha samma statsöverhuvud ochutrikespolitiskt uppträda som en stat. Inrikespolitisktdäremot skulle varje rike styras efter sina egna lagar ochförordningar.Kalmarunionen har kommit att stå som symbol för önskanom ett nära samarbete mellan de nordiska länderna. Närstaden firar 600-årsminnet av unionen ärjubileet intressant inte bara ur historisk synpunkt. Det gerockså ett tillfälle att göra 1997 till en satsning för helaNorden.Kalmar kommun planerar inte något jippobetonatjubileum. Man gör i stället en långsiktig och seriös satsningav betydelse för hela regionen. Man vill använda historiensom en hävstång in med öppningar mot ,mot och mot . Man vill också medsina satsningar skapa framtidstro och optimism.Kärnan i jubileumsaktiviteterna är sex olika teman.Nordisk telekommunikation är ett ganska givet tema i dentid vi lever i. Miljöteknik kopplad till är också ettsjälvklart val där har inriktning på miljöoch teknik. Kvinnligt ledarskap får en historisk dimensionmed tanke på drottning betydelse förKalmarunionen. Ett taktiskt val är temat Nordisk design medsjälvklara kopplingar till , Capellagården ochregionens glas- och möbelindustri. Barn och ungdom inordisk historia samt Östersjöturism är de övriga ämnena.Aktiviteterna har stor regionalpolitisk och nationellbetydelse. Någon form av nationellt engagemang bör därfördiskuteras. Samarbete sker redan med ochNordiska . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nationellt engagemang vid firandet avKalmarunionens 600-årsjubileum.