mot · GI02Ub58 · 1995-04-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:212 Ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång -- en försöksverksamhet behandlade under föregåendemandatperiod föräldrainflytandet när det gäller om barnetskulle placeras i grundskola eller i särskola. Frågan har ocksåvid ett par tillfällen utretts och det visar hur komplicerat ochsvårt det är att avgöra vilken skolform som är den bästa fördet enskilda barnet.Val av skolformVår utgångspunkt är att skolan med all kraft skallinformera om och särskolan och framhålla förföräldrar vilka möjligheter som finns och vilkaförutsättningar som krävs inom respektive skolform. Det ärvår uppfattning att särskolan skall ses som ettutbildningsalternativ för de elever som har andraförutsättningar och behov än barn i regel har. Det krävs ettmycket gott samarbete mellan skola och hem speciellt kringbarn med utvecklingsstörning. Därför är det självklart attbeslut om skolform i normala fall fattas av föräldrar ochskolhuvudmannen tillsammans. Föräldrar måste givetvis gesgod information om de alternativa utbildningsvägarna.Vid bedömning av frågan om i vilken skolform ettskolpliktigt barn skall få sin utbildning måsteutgångspunkten vara barnets bästa. Föräldrarna harhuvudansvaret för barnets utveckling och fostran. Som deviktigaste personerna i barnets liv förväntas de ha barnetsbästa för ögonen. Av framgår bl a attbarnets bästa alltid skall komma i första rummet vid allaåtgärder som rör barnen. är formellt intebindande för enskilda individer, t ex föräldrar. Det ärregeringen i respektive land som ansvarar för attkonventionens normer respekteras.Med detta synsätt, dvs att föräldrarna alltid har barnetsbästa i åtanke, bör således inte ett barn få tas emot som elevi särskolan utan föräldrarnas samtycke. Dock bör det finnasen möjlighet att placera barnet i särskolan utan föräldrarnassamtycke om det är uppenbart att barnet inte kan gå igrundskolan eller om det visar sig att barnet inte klarar avskolgången där. I det senare fallet är det mycket ovanligt attett barn skrivs in i särskolan mot föräldrarnas vilja. Men förden lilla grupp barn det handlar om är det enligt vår meningviktigt att värna barnets bästa som norm vid valet mellangrundskola och särskola.Om de professionella i skolan gör bedömningen att barnet,med hänsyn till sina egna förutsättningar och de möjligheteroch resurser som skolan har, inte har rimliga möjligheter attnå utbildningsmålen, bör barnet kunna tas emot i särskolanäven utan föräldrarnas medgivande. Det får dock i detta fallinte råda någon tvekan om att barnet inte kan gå igrundskolan.BetygEn majoritet bestående av s, v och mp beslutade i höstasatt minska antalet betygssteg i , och att betygbara får ges i årskurs 8 och 9. Som betyg skall användasnågon av beteckningarna Godkänd (G), Väl godkänd (VG)eller Mycket väl godkänd (MVG). Moderata Samlingspartietanser detta vara otillräckligt.Vi har tidigare kritiserat regeringen för den, i vår mening,illa genomtänkta betygspropositionen (1994/95:85).Betygen skall mäta i förväg fastställda kunskapsmål och våruppfattning är bland annat att ett betygssteg motsvarande Ejgodkänd borde finnas i betygssystemet. Det är ettmisslyckande när elever lämnar skolan med ofullständigabetyg, och det bör framgå för eleverna och deras föräldrar attelevens kunskaper inte motsvarar de nationellt sattaminiminivåerna.Även för elever i särskolan är det viktigt att kunna mätakunskaper för att bedöma om man nått upp till fastställda måloch för att följa upp kunskapsförmedlingen. Enligt den nyasärskoleförordningen har elever i grundsärskolan rätt att fåbetyg om eleven eller dennes vårdnadshavare begär det. Isådana fall skall betyg sättas i timplanens ämnen. Betyg gesi en tregradig skala med beteckningar för Väl godkänd (VG),Godkänd (G) och Otillräckliga kunskaper (O). I särskolansker en starkt individanpassad utbildning och de mål somsatts upp bör i största möjliga mån kunna fullföljas.Vi finner det anmärkningsvärt att regeringen för elever isärskolan är beredd att ge bedömningen Otillräckligakunskaper, men inte för elever i grundskolan.Moderata Samlingspartiet anser att det för alla elever börfinnas en nivå där skolan kan sätta betyget icke godkänd ellerotillräckliga kunskaper. Emellertid beslutade enriksdagsmajoritet att ändra tidigare beslut (prop1992/93:220, bet 1993/94:UbU1, rskr 1993/94:82), om ettnytt betygssystem för där betyget icke godkändinte längre kan sättas. Vår uppfattning är att betygssystemeti och i särskolan skall likna varandra både tillform och principer, varför betyg i särskolan bör justeras.Antalet betygssteg bör dock även fortsättningsvis bestå avtre steg, Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket välgodkänd (MVG). Även i särskolan bör skriftliga omdömenom elevens kunskapsutveckling ges om föräldrar så begär.Fristående skolorVi ifrågasätter även förändringen av reglerna när enfriskola skall ha ansökt om bidrag. gäller att en friskolaskall ha ansökt om att bli godkänd för vanlig skolplikt föreden året innan bidragsåret börjar för att vara aktuellför bidrag. Vi vidhåller vår uppfattning som vi utvecklade ikommittémotion 1994/95:Ub33 med anledning av prop.1994/95:157 om att nuvarande regler när det gälleransökningsdatum skall gälla.Regeringens förslag innebär att ansökan om godkännandenu måste ha inkommit före . Regeringsförslagetinnebär ett onödigt hinder i möjligheten att starta friskola. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om föräldrars rätt att välja barnetsskolform för fullgörande av barnets skolplikter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betyg i särskolan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansökningsdag för bidrag tillfristående skola.