mot · GI02Ub33 · 1995-03-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:157 Ändring av bidragsbestämmelserna för fristående skolor godkända för vanlig skolplikt m.m. En av de viktigaste åtgärderna som den tidigare regeringengenomförde inom skolans område var den s.k.friskolereformen. Den innebar att likvärdiga villkor infördesför friskolor i jämförelse med kommunala skolor. I och medfriskolereformen var mångfald och valfrihet inom skolansområde inte längre enbart tomma ord.Friskolereformen har inneburit en mycket stor vitaliseringav vad som kan erbjudas inom det utbildningspolitiskaområdet. i modern tid tvingaskommunerna att ta ställning till ett omfattandeförnyelsearbete inom skolans område där inte politiker, utanelever, lärare och föräldrar är pådrivande. Vi är övertygadeom att denna utveckling är bra för alla skolor och allundervisning. Utvecklingen har varit möjlig genom beslutetatt garantera godkända fristående skolor bidrag av genomsnittskostnaden per elev i kommunalskola.Förutom att alla elever och föräldrar nu har både rätt ochmöjlighet att välja en fristående skola, innebär detta ocksåatt lärare nu kan välja mellan olika arbetsgivare. Reformeninnebär också att det blivit möjligt att starta och drivafristående skolor. Engagerade föräldrar och personal, enskilteller i grupp, har därmed fått nya möjligheter att förverkligasina idéer om hur skolan skall organiseras och ledas, ochvilken profil som den enskilda skolan skall ha. Därigenomberikas skolväsendet med nya idéer och lösningar.Att friskolereformen har varit framgångsrik och fyller ettstort behov i skolans värld framgår inte minst av det faktumatt det nu finns 250 friskolor med 25 000 elever och attytterligare c:a 200 ansökningar om att starta friskola väntarpå behandling hos . Det största hotet mot dennapositiva utveckling är den socialdemokratiska regeringensnegativa inställning till fristående skolor som numanifesteras i propositioner och uttalanden.Den socialdemokratiska regeringens politiska hållningkännetecknas av motstånd mot valfrihet, alternativ ochkonkurrens på lika villkor bl.a. inom skolans område. Ipropositionen föreslås att den garanterade miniminivån vadgäller kommunernas bidrag till fristående grundskolor skallsänkas.Det enda motivet till sänkta bidrag som regeringenhänvisar till är en slutsats i den utredning om bidrag omelevavgifter som låg till grund för bedömningen inför denförra regeringens valfrihetsreform. Det är korrekt attutredaren då föreslog en garanterad bidragsnivå om 75procent. Frågan måste emellertid också kompletteras medöverväganden om de olikheter som finns vad gällerskatteregler m.m. för offentliga respektive privataverksamheter, samt krav på skolorna vad gällerelevrekrytering, elevavgifter etc. Vid en sammanvägning avdessa faktorer saknas enligt vår uppfattning grund för attsänka bidragsnivån. Det finns också skäl att påminna om attsamme utredare som regeringen hänvisar till slog fast attfristående skolor skall ha rätt att ta ut skäliga elevavgifter.Propositionen bör således, enligt vår mening, avslås i dennadel.Mot bakgrund av detta är det uppenbart att regeringensproposition har som enda syfte att försämra möjligheternaför elever och föräldrar att välja en fristående skola.Uttalanden av socialdemokratiska talesmän bl.a. inom detutbildningspolitiska området har tydligt visat vad som är debakomliggande motiven.Proposition 1995/94:157 är ytterligare en i raden avnegativa åtgärder som drabbar friskolorna. Propositionenhar föregåtts av krav om parlamentarisk utredning och höjdaarbetsgivaravgifter för friskolorna. De kommunala skolornahar erhållit kompensation för höjningen avarbetsgivaravgifterna somfinansieringen av EU-avgifterna innebar, enligt regeringensförslag. Effekterna i friskolornas ekonomi innebar enhöjning av arbetsgivaravgiften med motsvarande c:a 5procent. Detta som friskolorna inte får dra avmomsen, vilket motsvarande kommunala skola får göra.Redan tidigare har alltså kraven legat höga på friskolorna, attde skall vara effektivare än kommunala skolor. De olikhetersom finns vad gäller skatteregler m.m. för skolor som drivsi offentlig regi respektive friskolor gynnar ensidigt de förraskolorna framför friskolor.Konsekvenserna av den föreslagna sänkningen avbidragsnivån har inte analyserats av regeringen. Det är dockrimligt att antaga att berörda skolor kommer att få storaekonomiska bekymmer, dels på grund av minskade bidrag,dels på grund av att skolorna tidigare från skolministern fåttbeskedet att inga förändringar planerades inför detkommande läsåret och därför planerat efter dessaförutsättningar.I avvaktan på resultatet från den parlamentariska kommittésom skall utreda frågor om fristående skolor pågrundskolenivå, kan det inte uteslutas att regeringen redanbestämt sig för ytterligare åtgärder i avsikt att motverka ökadvalfrihet inom skolans område. Oavsett skälen är det givetvisolyckligt att regeringen föregriper den beredning somaviserades i budgetpropositionen.Att tillfälligt göra en sänkning av bidragsnivån i avvaktanpå vad den parlamentariska kommittén kommer fram till kaninte tolkas på annat sätt än att regeringen förväntar sig attresultatet av kommitténs arbete skall vara förslag somytterligare inskränker fristående skolors möjlighet attutvecklas.Vi ifrågasätter även förändringen av reglerna när friskolaskall ha ansökt om bidrag. gäller att friskola skall haansökt om att bli godkänd för vanlig skolplikt före den 1augusti året innan bidragsåret börjar för att vara aktuell förbidrag. Regeringens förslag innebär att ansökan omgodkännande nu måste ha inkommit före den 1 april.Regeringsförslaget innebär ytterligare ett onödigt hinder imöjligheten att starta friskola.I de kommittédirektiv (dir. 1995:16) som regeringen hargivit Utredningen om fristående skolor på grundskolenivåingår bl.a. att kommittén skall:överväga hur kommunernasinflytande vid tillståndsgivningen kan stärkaslämna förslagtill ett delat tillsynsansvar mellan ochkommunen.Vi anser att dessa båda direktiv är styrande, och det innebäratt kommittén inte får den frihet som krävs för att utredningenskall få en reell möjlighet att ge en allsidig belysning avfrågor som rör godkännande, tillsyn, bidrag och avgifter.Därför bör dessa direktiv utgå.Den moderata hållningen i kommitténs arbete kommer attvara att garantera och utreda frågor som rör regelverket kringfristående skolor på saklig grund, i syfte att skapa likvärdigaekonomiska villkor och uppnå målen om likvärdigutbildning m.m. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om ändring avskollagen i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsgivaravgifterna förfriskolor,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sista ansökningsdag för bidrag,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om direktiven till utredningen omfristående skolor på grundskolenivå.