mot · GJ02Fi32 · 1995-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:25 En politik för arbete, trygghet och utveckling Informationsteknik som ettverktyg för tillväxtI propositionen undviker regeringen helt att diskutera deninformationstekniska utvecklingen som stöd för tillväxt.Förvisso kan man hävda att en totalt ohämmad ochenkelriktad teknikglädje knappast kan fungera som generellmedicin för en dynamisk ekonomisk samhällsutveckling.Bruket av teknik måste paras med hänsyn till de människorsom skall använda tekniken. Men icke desto mindre är detfrapperande att regeringen notoriskt synes undvikadiskussionen om informationsteknikens betydelse. Man fåren känsla av att det socialdemokratiska tänkandet inte når in iinformationssamhället, ett samhälle som förvisso i mångaavseenden inte bara tillhör framtiden utan redan är där.Den förra regeringen inrättade en personellt kvalificerad . Efter fyra månaders arbete presenterade denna kommission ettprincipdokument som allmänt har kommit att anses hålla hög innehållsmässigkvalitet. I detta dokument beskrevs mångfasetterade kännetecken för ettsamhälle i expansion, och där gavs förslag till en rad reformer av uppenbarbetydelse för landets ekonomiska utveckling.Efter regeringsskiftet förefaller förståelsen för värdet av IT somutvecklingsresurs ha försvunnit. Den arbetsplan som regeringens nya presenterat innehåller endast ett fåtal konkretaförslag av betydelse för landets ekonomiska och sociala utveckling. Dettaavspeglar sig också i den nu aktuella tillväxtpropositionen som väsentligenkännetecknas av tystnad vad gäller bruket av informationsteknik isamhällsutvecklingen.Det är från liberal utgångspunkt framförallt i tre avseenden som deterfordras åtgärder:- en breddad syn på rättsliga reformer-- användning av tillämpad informationsteknik som pedagogiskt hjälpmedelinom grundläggande utbildning på många nivåer-- distribuerat lärande och distansarbete-Vad gäller det första av dessa kan först hänvisas till en radpågående utredningar som analyserar effekter av IT inomenskilda rättsliga problemområden. Detta är förvisso ettvärdefullt arbete, där särskilt behovet av en ny ochmedieoberoende datalag samt en upphovsrättslig reform görsig påkallade. I båda dessa fall är vårt medlemskap i enfundamental utgångspunkt för analysen.Förutom i dessa två avseenden pågår bland annat ytterligareyttrandefrihetsrättsligt utredningsarbete, där elektroniska anslagstavlor ochandra nya medieformer motiverar insatser. Ett antal andra IT-relateraderättsliga utredningar pågår rörande sekretess, ett nationellt adressystem ochnu senast uppbyggnad av ett kulturnät. Inom det s k Lexit-arbetet visadesvidare på behov av ny lag i anknytning till automation inom det offentligabeslutsfattandet.För företag och organisationer som är verksamma med att med hjälp avolika IT-tillämpningar främja utveckling, produktion och distribution av nyatjänster och produkter är det i detta läge komplicerat och resurskrävande atthålla sig informerade om de nya rättsliga former som från denna mängdutredningar aktualiseras från tid till annan. De olika utredningarna arbetar iolika tempo, påverkar på olika sätt existerande lagar, och förslag presenterasknappast enhetligt och i samlad form. För oss alla som har att inlära ochefterlära samhällets lagar är det komplicerande att tillkomsten av nya lagarsker i många olika former och vid olika tillfällen. Detta försvårar såvälförståelse som efterlevnad.Sett från rättslig synvinkel skapar de många utredningarna en svår-överblickbar mängd rättsliga relationer. Den ena utredningen tangerar, ominte överlappar, den andra, och de olika utredningarnas förutsättningar är iden snabba IT-utvecklingen föremål för förändringar på ett icke enhetligt sätt.Det finns anledning att eftersträva en samlad lagstiftning för informa-tionssamhället. Informationsteknik är skapad och vidareutvecklad för attkunna anpassas framgångsrikt i en nära nog obegränsad mängd mänskligaanvändningsmiljöer. Det rättsliga systemet bör till sin natur avspegla detverkliga samhället. En generellt användbar resurs införs nu i samhället,informationstekniken. Målet för den rättsliga nysyn som här förespråkas bördärför vara att skapa en mer generell lagstiftning . Från detta skulleolika undantag kunna bli aktuella, i stället för att som göra regel avundantagen och därefter söka efter överblick.Det ska erkännas att det inte anses uppenbart hur denna samladelagstiftning kan se ut. En möjlighet är att söka utgå från en allmän in-formationsfrihet, liknande vår nuvarande tryckfrihet i en generaliserad form.En sådan informationsfrihet skulle vara nära relaterad till vår offentlighets-princip men kunna utvidga denna. Från en sådan informationsfrihet skullehänsyn till personlig integritet, upphovsrätt, behov av sekretess m m utgöraundantag.Det skulle vara väsentligt underlättande för företagsamheten i landet att haatt leva efter en samlad lagstiftning snarare än en mängd olika lagar somkopplas samman av komplicerade inbördes relationer.Vad gäller det ovan nämnda andra området för åtgärder vill vi betona attframväxt av nya produkter och tjänster i informationssamhället i ökande gradär beroende av medborgarnas kunnande om ny teknik sedd i sitt bredaperspektiv. Det är fundamentalt att användning av informationstekniskahjälpmedel kan integreras som en naturlighet i undervisningen inom mångaämnen i , i gymnasieskolan och i vuxenutbildningen, högskolanoch den fortsatta kompetensutvecklingen. För att detta skall kunna bli möjligtkrävs bland annat betydande satsningar på lärarutbildning och på utvecklingav läromedel och på pedagogiska metoder för tillämpning av IT.Vi finner inte att regeringen uppmärksammat vidden av detta behov.Tillämpad informationsteknik måste ges tillfälle att integreras i pedagogik påmånga nivåer inom undervisningssystemet. En sådan integration bygger påen förståelse för införande av nya undervisningsmetoder där för vårapedagogiska miljöer välanpassade läromedel har en naturlig plats.Vi menar att berörda myndigheter i en bred anmodan från regeringen böruppmärksammas på behovet av en naturlig integration av tillämpad IT inomutbildningen på bredden.Det tredje avseendet i vilket vi förordar åtgärder från regeringens sida rörbehovet av samsyn rörande distansarbete och distansutbildning. Vi villpåminna om att informationstekniken möjliggör ett fundamentalt nytt sätt attdistribuera arbetsmöjligheter och utbildningsformer. Vårt land, med storageografiska avstånd, kan med fördel dra fördel av distribuerade utbild-ningssystem. Den ökade kontaktintensitet och pedagogiska effektivitet somblir möjlig i ett system med ökat elevinflytande över utbildningen är efter-traktansvärd.Det distribuerade lärandet kan med modern integreras i de distribueradearbetsformer som börjar sprida sig. Vi menar att detta lägger grunden fören ny dynamik som främjar åstadkommande av förbättrade resultat inommånga nya arbetsområden. De positiva miljöeffekter som kan komma attnoteras i sammanhanget understryker vikten av en sådan integration. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av samlad lagstiftning på IT-området,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om IT inom utbildning för lärare m.m.