mot · GI02Ub39 · 1995-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:164 Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet Jämställdhet inom utbildningsområdetDet är glädjande att det arbete med att förbättrajämställdheten inom skola och högre utbildning, somstartades under den förra mandatperioden av den borgerligaregeringen, nu fullföljs. Regeringens förslag grundas tillstora delar på material från arbetsgrupperna Kvinnligt ochManligt i skolan och Jäst-gruppen som den förra regeringentog initiativ till och de rapporter som dessa avlämnat.Trots att regeringen nu lägger fram en rad mycketvälkomna förslag blir resultatet av socialdemokraternaspolitik ändå inte den satsning på jämställdheten som vi ifolkpartiet liberalerna skulle önska.Vi menar att regeringen sänder ut dubbla signaler när manå ena sidan, i proposition 1994/95:165 Jämställdhet mellankvinnor och män inom utbildningsområdet, lägger framförslag som kan leda till jämställdhet och ibudgetpropositionen föreslår åtgärder med rakt motsatteffekt.Som exempel kan nämnas att regeringen ibudgetpropositionen föreslog att barntillägget i svuxa skalltas bort, vilket minskar möjligheten för kvinnor med barn attstudera. Vidare föreslog regeringen att utbildningsbidragenåterinförs istället för att inrätta fler doktorandtjänster, ävenom detta leder till minskade möjligheter för kvinnor att inomrimlig tid bli klara med sina doktorandstudier. Dessutom villsocialdemokraterna minska ersättningen iföräldraförsäkringen så att färre män får råd att vara hemmamed sina barn.Listan på förslag som motverkar jämställdheten skullekunna göras längre. liberalerna menar att arbetetmed att främja jämställdheten måste få genomslag i allaförslag, inte bara några enstaka propositioner där dettabehandlas som ett särskilt område.Jämställdhet i skolanFör att vi skall kunna få ett jämställt samhälle måsteen god grund läggas . Det innebär att dagis,förskola och skola har ett viktigt ansvar för att ge våra barnlikvärdiga möjligheter. Inte minst måste skolan vara flexibeloch kunna möta olika krav för att både flickor och pojkarskall kunna bygga upp sin kompetens efter sin egen förmåga.Den nya läroplanen har gett lärarna den pedagogiska frihetsom krävs för att göra detta möjligt.De förslag som regeringen lägger fram för att främjajämställdheten i skolan är välkomna. Framför allt menar viatt det är viktigt att öka lärarnas och rektorernas kunskap ochansvar på området. I vår partimotion, 1994/95:A802 omjämställdhet, skriver vi b.la. att det är viktigt att tydliggöraatt jämställdheten skall ingå som ett kunskapsområde inomlärarutbildningen och i fortbildningen. Då det är rektorn somhar det pedagogiska ansvaret är det väsentligt att detta äveningår i rektorsutbildningen och att ett särskilt ansvar förjämställdheten åläggs skolans personal. Vi tillstyrker därförregeringens förslag i dessa frågor.Egen dator i skolan -- för jämställdhetens skullEtt område som vi menar att regeringen i dettasammanhang borde uppmärksammat ytterligare är densnabba utvecklingen inom informationsteknologin (IT),vilket i hög grad berör även jämställdheten i skolan.Folkpartiet liberalerna menar att ett IT-program för skolanmåste förverkligas. Detta är viktigt inte minst avjämställdhetsskäl. Det finns en uppenbar risk att flickornakommer på undantag vid användningen av datorer. Dettamåste via skolan aktivt förebyggas t.ex. genom att flickornafår arbeta med datorer i särskilda grupper och därmed får enökad chans att själva pröva.Att hantera datorer, veta hur man kommunicerar på de''elektroniska motorvägarna'' och få kännedom om datornsanvändningsmöjligheter är avgörande kunskaper ochfärdigheter för 2000-talet. Den som saknar sådana kunskaperkommer att vara handikappad på framtidens arbetsmarknad.En utveckling mot segregation mellan dem som har hafttillgång till datorn som arbetsverktyg och dem som inte haftdet, måste motverkas. Därför har liberalerna sommål att alla elever skall ha tillgång till egna datorer.Dessa förslag utvecklar vi närmare i vår partimotion1994/95:Ub315 om skolan. För att överhuvudtaget göradetta möjligt måste lärarutbildningarna ge lärarna kunskapoch kompetens när det gäller IT. IT bör därför bli ett egetkunskapsområde inom lärarutbildningarna.Lärarhögskolornas forsknings- och utvecklingsarbeteRegeringen anser att forsknings- och utvecklingsarbete omjämställdhet i skolan måste stödjas och stimuleras samt attde resultat som kommer fram måste få en vidare spridning.Folkpartiet liberalerna instämmer i detta. vill viaktualisera frågan om lärarhögskolornas forskningsansvar.Vi skriver i vår partimotion, 1994/95:Ub624 om högreutbildning och forskning, att regeringen borde återkommamed förslag på hur man kan öka lärarutbildningarnas egetansvar för forskning och utveckling inom sittkompetensområde. Detta gäller även forskningen omjämställdhetsarbete i skolan.Jämställdhet i den högre utbildningenJämställdhet är en fråga om både kvalitet, rättvisa ochnationalekonomi. Det är därför viktigt att målet om ettjämställt samhälle genomsyrar politiken på alla områden ochalla politiska beslut. Den politik som socialdemokraternahittills presenterat saknar detta.Trots att regeringen nu föreslår en rad positiva förslag förjämställdheten inom den högre utbildningen medverkar densamtidigt till att på andra sätt undergräva möjligheterna tilljämställdhet. Detta gäller inte minst förslagen om attåterinföra utbildningsbidragen och att ta bort denprestationsrelaterade delen i fakultetsanslagen, somregeringen presenterade i budgetpropositionen i januari.Dessa förslag har liberalerna gått emot ipartimotionen 1994/95:Ub624 om högre utbildning ochforskning. Vi tror dessutom att risken är stor att regeringensförslag om 30 professurer förbehållna kvinnor slår fel. Oronär stor för att de kvinnor som skulle komma att utses genomsärbehandling, på det sätt som regeringen föreslår, kommeratt få en omöjlig situation i forskarvärlden.Den traditionella manliga maktdominansen vid universitetoch högskolor är forfarande stark trots alla försök attförändra strukturerna. Alla statliga universitet och högskolorhar enligt högskolelagen ansvar för jämställdhet på sammasätt som man har ett ansvar för högskolansinternationalisering. På många högskolor pågår ett vitaltarbete för ökad jämställdhet. Men motståndet att förändra detegna tanke- och arbetssättet är fortfarande starkt.Arbetsgruppen för jämställdhet i högre utbildning ochforskning (Jäst-gruppen) konstaterade i sin rapport attjämställdhetsarbetet i högskolan har utvecklatslångsamt. Vidare heter det i rapporten att en viktig bakgrundtill den rådande situationen utan tvivel är att medvetenhetenom jämställdhetens betydelse inte minst för kvaliteten iutbildningen och forskningen är påfallande låg på de flestahåll.Jämställdhet i grundutbildningarnaUtbildning är det viktigaste verktyget för samhället attpåverka värderingar och attityder hos människor. Vi menardärför att det är av stor vikt att på alla sätt främja en jämställdutbildning både vad gäller undervisningens innehåll,pedagogik och metodik samt att det finns lärare ochskolledare av båda könen. Högskolan har inflytande överutvecklingen av unga människors världsbild och därmed ettstort ansvar för framväxten av ett jämställt samhälle. Det ärdärför bra att regeringen nu uppmärksammar att kunskapenom jämställdhetsfrågor inom lärarutbildningarna och detekniska utbildningarna måste öka och att arbetet med dessafrågor intensifieras.I rapporten ''Vi är alla olika'' framhölls särskilt attregeringen bör vara ännu tydligare vad gäller målen förlärarutbildningarna samt övervaka att dessa uppfylls. Ävenremissyttrandena visar på vikten av att jämställdhetsfrågornabehandlas i lärarutbildningarna.Regeringen har i målbeskrivningen ihögskoleförordningens examensordning för lärarexaminaangivit, att studenter för att erhålla lärarexamina skall haförmåga att belysa även jämställdhetsfrågorna.Folkpartiet liberalerna menar att det inte räcker att lärarnaskall kunna belysa jämställdhetsfrågorna. Lärarna skalli varje situation använda jämställdhetsperspektivet iundervisningen. Inte minst är det viktigt att lärarnasjälvkritiskt kan analysera sitt eget beteende.Undersökningar visar att barn redan i babystadiet tilltalasmed olika tonfall beroende på om det är en pojke eller flicka.Detta följer med i förskolan, fritidshemmet och skolan ochpåverkar vårt beteende och våra värderingar av mäns ochkvinnors prestationer under resten av livet. Detta är exempelpå kunskap som alla lärare måste ha för att kunna frigöra sigfrån traditionellt synsätt och beteende.Vi menar därför att regeringen bör återkomma med förslagpå en skarpare skrivning i högskoleförordningensexamensordning för lärarexamina.Bättre balans mellan kvinnor och män i grundutbildningenKvinnorna är väl representerade i grundutbildningen menfortfarande är kvinnorna underrepresenterade blandstudenterna inom teknik. Kamp för jämställdhet innebäräven att försöka öka antalet män inom vissakvinnodominerade utbildningar t.ex. lärarutbildning,omvårdnad och socionomutbildning. har vi lärtoss att kampanjer för att öka andelen män eller kvinnor viss utbildning har mycket kort verkningstid om det intesamtidigt innebär att utbildningen/lärarna förändrar sitt sättatt arbeta med pedagogik och metodik. Varje högskola harett stort ansvar för att genomföra förändringar av t.ex.innehåll och struktur i utbildningarna som kan leda till enbättre balans mellan kvinnor och män. Detta tog vi redan ijanuari upp i vår partimotion om högre utbildning ochforskning.Forskningsrådsnämnden () och forskningsrådenFörslaget om att det i instruktionerna för FRN ochforskningsråden inom utbildningsdepartementetsansvarsområde bör införas att dessa inom sina respektiveverksamhetsområden särskilt skall främja jämställdhetmellan kvinnor och män är bra. liberalerna menaremellertid att det är viktigt att regeringen tydliggör för rådenatt de bör redovisa hur de tänker lägga upp sitt arbete, vilkaresultat de når, vilka problem de möter samt hur råden avseratt lösa dessa.För att klara detta menar liberalerna attrådsmedlemmarna måste förmedlas kunskap omjämställdhet. har regeringen och Sverigeslandshövdingar fått specialutbildning på området. Det ärplanerat att även generaldirektörer och andra cheferinom statsförvaltningen skall genomgå denna utbildning.Även det medicinska forskningsrådet har nappat på detta ochskall enligt uppgift få utbildning i jämställdhetsfrågorna. Vimenar att övriga råd borde följa efter och också inskaffa denkunskap som krävs för att effektivt kunna arbeta medjämställdhetsfrågor.I nämnda partimotion anförde vi att forskare, oftastär det kvinnor, genom att lägga ett genusperspektiv på ettämnesområde kan tillföra ämnen nya aspekter och därmedutveckla ny kunskap. Det nya perspektiv som öppnats genomkvinnoforskningen är en resurs som ännu inte utnyttjats fulltut.Det är därför positivt att regeringen tagit intryck avpromemorian ''Kartläggning och utvärdering avjämställdhetsprojekt'' och föreslår att FRN i samråd medövriga råd får i uppdrag attt föreslå inom vilka ämnen detfinns anledning att inrätta professurer eller forskartjänstermed inriktning mot genusforskning och att dessa förses medadekvata kringresurser. För att skapa förutsättningar för attdessa tjänster kan inrättas anslår liberalerna 10,4miljoner kr till detta ändamål.I detta sammanhang vill vi poängtera vikten av att tatillvara den kunskap som växte fram under JÄMFO:s tid ochsenare hos för kvinno- ochjämställdhetsforskning. Antalet ansökningar om medel inomområdet har ökat mellan 1994 och 1995.Totalt erhölls 1995 ca 260 ansökningar från områdenaekonomi och arbete, humaniora, medicin och hälsa,naturvetenskap, stats- och rättsvetenskap och teknik.Genomgående anses kvaliteten på ansökningarna vara hög.Bland dessa återfinns ansökningar från forskargrupper somborde bli föremål för särskilda satsningar genom t.ex.inrättande av professurer. Här finns också projekt som deövriga forskningsråden borde känna ett ansvar för.Kvinno- och jämställdhetsforskningen --genusforskningen -- är ett område som växer snabbt. De 11,5miljoner som anslås till detta område förslår inte långt.Fokpartiet liberalerna anser att ytterligare börtillföras FRN för att stödja och utveckla genusforskningen.Regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag att bl.a.föreslå åtgärder som främjar kvinno- ochjämställdhetsforskning. Vi anser att utredaren bordeföranstalta om en studie om hur kvinnors och mänsforskningsansökningar bedöms avprioriteringskommittéerna. Detta för att öka våra kunskaperom de subjektiva, ofta omedvetna grunderna förforskningsprioriteringar, vilka medverkar till attkvinnor har svårare att få professorstjänster trots storkompetens.Genusperspektivet förbises alltför ofta inom forskningen.Därför borde man i efter amerikanskt mönsteravkräva forskarna att i sina anslagsansökningar ange hurman avser behandla genusperspektivet och en motivering omvarför detta inte är relevant i det aktuella projektet.Folkpartiet liberalerna vill understryka vikten av attFora/centra för kvinnliga forskare även måstetilldelas öronmärkta medel från åttonde huvudtiteln ochtillför ytterligare . Vi menar att varje ny högskolaborde stödja uppbyggandet av Fora eller motsvarandeorganisation som ett led i sitt jämställdhetsarbete.Fler kvinnliga forskarstudenterDet finns en bred enighet om att behöver flerforskarutbildade, inte minst kvinnor. För att uppnå detta ärdet viktigt att ge de forskarstuderande rimliga ekonomiskaoch sociala villkor, dvs. den trygghet som krävs för attstudierna skall kunna bli klara inom rimlig tid. Det är därförhelt obegripligt hur regeringen kunnat föreslå attutbildningsbidragen som studiefinansieringsform skallåterinföras.Folkpartiet liberalerna menar att detta förslag går stick istäv mot målet att öka andelen kvinnliga doktorer och yrkadei januari avslag på förslaget. En av många fördelar meddoktorandtjänsten är att den ger en social trygghet för denforskarstuderande i och med att inkomsten berättigar tillföräldrapenning. Eftersom forskarstudierna oftasammanfaller med den period i livet när många vill bildafamilj, är det viktigt att studiefinansieringen inte ökar riskenför att kvinnor vid valet mellan familj och studier väljer bortstudierna av ekonomiska skäl.För att ytterligare underlätta för de forskarstuderande anservi att studiefinansieringstiden borde göra mer flexibel omfamiljesituationen kräver det.Folkpartiet liberalerna föreslog i partimotionen om högreutbildning och forskning att medel skulle avsättas för attinrätta ytterligare 300 doktorandtjänster. I det förslag somregeringen nu återkommer med har socialdemokraternabackat något och föreslår att 30 av de 37 miljoner somregeringen avsatt för studiefinansieringen för forskare skallgå till att utjämna könsfördelningen bland innehavarna avdoktorandtjänster.Det är av ytterst stor vikt, om vi skall få en merjämställd fördelning på olika tjänster inom den akademiskavärlden, att vi kan stimulera fler kvinnor till forskarstudier.Om fler kvinnor får chansen att med rimliga villkor nå endoktorsexamen kan andelen kvinnliga doktorer öka. Vitillstyrker därför regeringens förslag i denna del. Vi anseremellertid att även återstående som regeringenavsatt för studiefinansiering av forskarstuderande skall gå tillfler doktorandtjänster. liberalerna anser i enlighetmed tidigare ställningstagande att ytterligare 39 miljoner krskall avsättas för att totalt få fram 300 nya doktorandtjänster.I första hand menar vi att medlen bör gå till att finansieraden avslutande studietiden för de doktorander som fått de tvåförsta åren finansierade genom FRN:s särskilda medel förkvinnoforskning. Detta kan frigöra medel för FRN som pådetta sätt kan finansiera nya begåvade kvinnliga doktorander.Resultatrelaterat forskningsanslagFolkpartiet liberalerna menar att det är olyckligt attregeringen som den föreslår åtgärder för att ökaandelen kvinnliga doktorander i budgetpropositionenföreslagit att det resultatrelaterade fakultetsanslaget skall tasbort. Detta anslag skulle bland annat haft som syfte attpremiera jämställdhetsarbete inom fakulteten genom ettsystem med viktning av underrepresenterat könsavhandlingsarbete vid tilldelning av medel. Denna reformför ökad jämställdet rivs nu upp av regeringen. Incitamentetför fakulteterna att öka andelen kvinnliga avhandlingarförsvinner därmed. Förslaget har tidigare avvisats avfolkpartiet liberalerna.Kompetenshöjning av lärareRegeringen skriver vidare att det är en jämställdhetsfrågaatt högskoleadjunkterna får möjlighet att fullfölja sinadoktorandstudier. Vi delar denna uppfattning men finner detnågot märkligt att regeringen i budgetpropositionenföreslagit att de anslag som funnits för kompetenshöjning avodisputerade lärare skall avskaffas. Även detta förslaghar gått emot. Återigen lyser det igenom attregeringen inte tillräckligt tänkt igenom sina förslag.Fler kvinnor på post-doktorala tjänsterFolkpartiet liberalerna uppmärksammade redan i januaribehovet av postdoktorala tjänster. Regeringen återkommernu med förslag på att inrätta stipendier, för kvinnor somönskar en internationell meritering, motsvarande 14 miljonerkr. liberalerna välkomnar detta förslag.Problemet handlar emellertid inte bara om resurser. Mångakvinnor har familj och barn vars situation måste lösas så attde kan följa med utomlands. Barnomsorgen i det nya landetmåste också kunna ordnas på ett tillfredsställande sätt. Det ärdärför viktigt att se till meriteringens syfte för den kvinnligaforskaren. borde syftet att vidga forskarenskunskapsområde kunna tillgodoses vid annan institutioninom . Stipendierna borde därför kunna användasäven för dem som väljer att forska vid annan institution inomSverige.Vi välkomnar även regeringens förslag om attforskningsråden skall inrätta kvinnliga gästprofessurer inomfrämst teknik och naturvetenskap. Detta kan ge fler kvinnligastudenter goda förebilder och medverka till att skapaattitydförändringar.Regeringens förslag om att tillskjuta medel för attåstadkomma en jämnare könsfördelning blandforskarassistenterna välkomnas av liberalerna.För att kunna få fram fler kvinnliga professorerär det väsentligt att fler kvinnor får chansen att vetenskapligtmeritera sig och få de kvalifikationer som krävs för att kunnakonkurrera om professorstjänsterna.Forskarassistenttjänsterna innebär framför allt forskningvilket gör detta möjligt.RekryteringsmålFolkpartiet liberalerna har tidigare uppmärksammat denorimliga könsfördelning som råder inom högskolor ochuniversitet. är av landets professorerkvinnor. För att få till stånd en förändring menar vi att det ärviktigt att skapa en utveckling och positiv cirkel som kanleda till ett ökat antal kvinnliga lärare, handledare,gästforskare, sakkunniga och professorer som kan fungerasom förebilder och mentorer för andra kvinnor inom denakademiska världen. Och inte minst för att förmå flerkvinnliga studenter att fortsätta till doktorandstudier ochvåga satsa på en forskarkarriär. Vi har redan tidigare hävdatatt ett sätt att få igång en förändring är att sättarekryteringsmål.Vi anser därför att ett av propositionens viktigaste förslagför att öka jämställdheten är att införa rekryteringsmålför högskolor och universitet. Regeringen väljer emellertidatt endast sätta rekryteringsmål för professorerna.Den stora expansionen inom den högre utbildningeninnebär ett ökat rekryteringsbehov av disputerade lärare.Detta rekryteringsbehov kommer att finnas kvar under enföljd av år genom att många universitets- och högskolelärarekommer att pensioneras in . Vi menaratt detta är ett utmärkt tillfälle att märkbart kunna ökaandelen kvinnor inom den akademiska världen.Rekryteringsmål bör därför formuleras och tillämpas på allaanställningskategorier.Fler kvinnliga professorerEtt av förslagen i propositionen riskerar enligt vårbedömning att motverka sitt syfte. Det är förslaget om attinrätta 30 nya professurer, vid vars tillsättning särskildaregler skall tillämpas.Förslaget knyter an till en regel i jämställdhetslagen ompositiv särbehandling av underrepresenterat kön. Regeringenklargör i propositionen vad det handlar om i praktiken i dettasammanhang: att en kvinna kan utses till professor även omhon är mindre meriterad än en sökande man.Den debatt som förts efter förslagets framläggandeillustrerar svårigheten. En rad kvinnliga professorer ochandra kvinnliga akademiker har pekat på risken att regeln,både inom inom och utom landet, kommer att skapa enföreställning att kvinnliga akademiker i är sämremeriterade än sina manliga kollegor -- att systemet i självaverket kommer att skärpa problemet med marginalisering avkvinnor i det akademiska livet.För oss står det klart att den tillämpning avjämställdhetslagen i universitetsvärlden, som regeringenföreslår, kommer att skapa fler problem än den löser. Vimenar att de förslag som finns i denna motion är en bättreväg att nå det mål som vi och regeringen är överens om,nämligen en jämnare könsfördelning i den akademiskavärlden. Enligt vår mening bör underrepresenterat kön kunnages företräde vid en professorstillsättning om två sökandehar likvärdig meritering. Med en sådan tillämpning avjämställdhetslagen elimineras de negativa bieffekter vi pekatpå, medan den positiva effekten borde bli i stort sett lika stor,som med den tillämpning regeringen förordar.Problemet är nämligen sällan att kvinnliga sökande tillprofessurer är mindre meriterade än sina manligamedsökande. Problemet är dels att det ofta finns för fåkvinnliga sökande, dels att högskolan i alltför hög gradpräglas av manliga traditioner. Vid bedömning av meriterfinns alltid ett mått av godtycke. Det drabbar oftakvinnor. Ett sätt, som vi i liberalerna redantidigare föreslagit, är att göra sammansättningen itjänsteförslagsnämnderna mer jämställd. Det finns uppgifterom att kvinnliga ledamöter har diskvalificerats medmotiveringen att de är jäviga, eftersom de har engagerat sigför ökad jämställdhet. Det har hävdats att det skulle leda tillatt den kvinnliga ledamoten inte objektivt kan välja mellansökande av olika kön. Detta är naturligtvis en orimliginställning, som vi menar kan korrigeras genom ett formelltkrav på att det alltid måste ingå minst en kvinna bland desakkunniga.Folkpartiet liberalerna anser att högskoleförordningentydligt bör ange att varje bedömningsgrupp, t.ex. sakkunnigaoch tjänsteförslagsnämnder, skall vara tillsatt så att bådakönen finns representerade, även om det innebär att man fårsöka sakkkunniga utanför landets gränser.Nominering till forskningsrådenÄven forskningsråden har en klart manlig dominansi sin sammansättning. För att komma tillrätta med dettaborde en översyn göras av de regler som styrtillsättningen av ledamöter i forskningsråden. Förslagsvisskulle samma nomineringssystem som används vidnominering till statliga utredningar och kommittéer kunnatillämpas. Elektorsförsamlingen skulle då föreslå både enman och en kvinna för varje post. Därefter kan regeringensätta samman råden så att de får en mer jämställd prägel.AnslagskonsekvenserFolkpartiet liberalerna avvisar regeringens förslag omytterligare för kvinnliga professorer. Viföreslår istället att medlen omfördelas enligt följande.10,4miljoner kr för att i enlighet med motionen skapaförutsättningar för nya professurer och/eller forskartjänsterinom kvinno- och jämställdhetsforskning3 miljoner kr börtillföras FRN för att stödja och utveckla genusforskningen1 miljon kr bör tillföras Fora/centrum för kvinnliga forskareFolkpartiet liberalerna har i partimotion 1994/95:N247föreslagit att ytterligare medel skall avsättas för 300 nyadoktorandtjänster genom en omfördelning av medel.Folkpartiet liberalerna anser att de 37 miljoner somregeringen tidigare anvisat för studiefinansiering avforskarstuderande uteslutande skall gå till nyadoktorandtjänster. Därutöver har liberalernagenom en delvis annan fördelning av resurser inom anslagenför utbildning föreslagit att utöver de tidigare37 miljonerna skall avsättas för de 300 nyadoktorandtjänsterna.Sexuella trakasserierSexuella trakasserier måste på alla sätt motverkas.