mot · GI02Ub346 · 1995-01-25 00:00:00 — har antalet fristående skolor ökatdrastiskt, orsakat dels av generösare regler vad gällerskattefinansierade bidrag, dels av ett alltmer segregeratsamhälle där försvaret av den sammanhållna skolan blivitsvagare.Fristående skolor grundat på pedagogiska arbetsmetoderinnebär inte för oss något stort problem. Tvärtom tror vi attpedagogiska alternativ berikar även den offentliga skolan. Viser dock faror med uppdelning i olika skolor baserade pååsikter och troende.Den offentliga skolan har sin utgångspunkt i en klartdefinierad människo- och kunskapssyn. Enligt läroplanenska skolan fostra till demokrati, tolerans och ifrågasättande.På samma sätt finns inom den offentliga skolan ett krav påobjektivitet vad gäller olika åsikter som finns inomsamhället. När det gäller vetenskapliga områden redovisasde nu accepterade förklaringarna.MänniskosynMånga av de skolor som drivs av föreningar med enbestämd samhällssyn präglas också av en människosyn somofta skiljer sig från den offentliga skolan. Viljan att överföramänniskosyn från föreningen till eleven är en orsak attbedriva utbildning i regi av politiska och religiösa föreningar.I flera fall är det naturligtvis inga problem då värderingarnainte avsevärt avviker från den humanistiska syn som i dagpräglar läroplanen. Det finns dock fall då det varit uppenbartatt den religiösa och politiska åskådningen inte tåltifrågasättande. Med hänvisning till att kritiska tankar kanvara verk av eller att man då man hyser sådana ärbesatt av kan allt ifrågasättande dödas och ledarensord göras till lag. Därigenom hotas också den demokratiskamänniskosynen som är en av grundstommarna i läroplanen.SamhällssynI framfördes av riksdagsledamotenTuve Skånberg (kds) åsikten att skapelseberättelsen börjämställas med den darwinistiska historiebeskrivningen.Detta är en tydlig indikation på hur långt friskolornasambitioner och vilja sträckt sig. En icke-vetenskapligslutsats skall jämställas med den vetenskapliga teorinsamtidigt som alla andra religiösa och filosofiska teorier omvärldens uppkomst ska prioriteras ner.När det gäller undervisning rörande politik och religion ärdet inte heller troligt att skolor med en klart uttalad åsiktklarar att hålla neutralitet i dessa ämnen. Hur man skallkunna framställa andra religioner och politiska åskådningari lika god dager som sin egen är en svårlöst gåta.Behov av oaserBarn vars föräldrar är medlemmar i kyrkor och politiskaorganisationer som anser det så angeläget att ha sina barn ispecialskolor utanför den allmänna skolan riskerar att redanha ett sådant tryck hemifrån både vad gäller kunskaps- ochmänniskosyn att den allmänna skolan utgör en värdefull oas.En oas där man möter jämnåriga med andra åsikter, frånandra samhällsklasser, och där man möter andra kunskaperän de som ofta är förhärskande i familjen. Frågan är vart enelev med tvivel på skolan och tron vänder sig? Till en kuratorsom är anställd av skolan och med stor sannolikhet medlemav sekten/organisationen? Det är svårt att se hur man kanbedriva ett kuratoriskt arbete med elevens bästa som mål i enskola som i övrigt har andra målsättningar.GrundskolanEn gemensam kunskapsbas, nödvändig för att klara sig iett alltmer kunskapskrävande samhälle, är ett av målen förgrundskolan. Det är tveksamt om ovan nämnda skolor klarardetta. Därför anser vi att religiösa och politiska skolor intebör erhålla skattefinansierade bidrag från kommuner ellerstaten för grundskoleundervisning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bidrag till fristående skolor pågrundskolenivå med politisk och religiös profil.