mot · GI02Jo614 · 1995-01-25 00:00:00 — I jordbruksområden har under enhundraårsperiod av de naturliga våtmarkernadikats ut i syfte att vinna effektiv jordbruksmark. Samhällethar stött denna utveckling med olika bidragsformer fram till1980-talet. Utvecklingen har haft till effekt att vattnetstransport till havet har påskyndats vilket i sin tur har lett tillatt naturliga reningsprocesser inte har hunnit verka.Tillsammans med ett intensivt jordbruk och ökat nedfall avluftföroreningar har vi fått ett kraftigt läckage av kväve tillhavet.Särskilt påtagliga har problemen blivit i Laholmsbukten.Ett åtgärdsprogram startades i syfte att till 1995 halveradet av människan orsakade läckaget till bukten. Programmetomfattade utbyggnad av kommunala reningsverk, regleringav djurbesättningar, gödselgivor, fånggrödor m.m.Målsättningen att halvera utsläppet till 1995 kommer inte attuppnås. Man har överskattat effekterna av vidtagna åtgärdersamtidigt som kväveläckaget från skogsmarken har ökat. Idelar av södra överstiger kvävehalterna i ytvattnet vida EU-direktivet 5 mg per liter.Det finns således ett behov av att åtgärda kväveläckagetytterligare för att uppnå tidigare ställda mål liksom gällandeEU-direktiv. Åtgärdspaketet måste utvidgas. En viktig del iett sådant utvidgat åtgärdspaket är att i ökad utsträckningnyanlägga våtmarker i jordbrukslandskapet. Ävenbegränsade våtmarker på 1--kan om de anläggs pårätt sätt och på rätt plats få en stor miljöeffekt. I principhandlar det om att på en begränsad våtmarksyta fånga uppett större tillrinningsområde på 100--200 hektar.I har våtmarksanläggningar färdigställts avkommuner, enskilda markägare, Hushållningssällskapetm.fl. Anläggningarna har visat sig vara mycket effektivagenom att har utarbetat olika undersökningar ochinventeringar tillsammans med Sverigeslantbruksuniversitet. Ett målinriktat forskningsprogrampågår vilket även uppmärksammats internationellt.Förutsättningar har skapats för en positiv dialog mellanmyndigheter, kommuner, enskilda markägare ochorganisationer för en fortsatt utbyggnad av denna typ avvåtmarksanläggningar. Därmed finns också förutsättning föratt låta södra bli ett försöksområde förvåtmarksanläggningar i syfte att minska kväveläckaget.En vidare utbyggnad innebär emellertid ett intrång imarkägarens disposition av marker och fordrar någon formav ekonomisk kompensation. Möjligheten till ekonomiskersättning är dock begränsad. Stöd för omställning avåkermark och för naturvårdsåtgärder finns dock i dets.k. En samordning mellan dessa ochåtgärder för att anlägga och återställa våtmarker bör görasmöjligt. En del av dessa medel borde avsättas för att stödjadet förslag till försöksprojekt som ovan nämnts. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning av åtgärderna för attanlägga och återställa våtmarker med övriga stöd i det s.k.NOLA-programmet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Södra kommunerskall utgöra försöksområde för våtmarksanläggningar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avsätta en del av medlen i dets.k. NOLA-programmet för ändamålet,4. att hos regeringen begär att får iuppdrag att utarbeta prioriterings- och åtgärdsplaner förgenomförandet av försöket i samråd med kommunerna.