mot · GI02Jo27 · 1995-04-06 00:00:00 — med anledning av skr. 1994/95:167 Det svenska miljöarbetet i EU -- Inriktning och genomförande Inför regeringskonferensen 19963 3. Femte miljöhandlingsprogrammet4 4. Internationellt arbete5 5.1 Barentsregionen6 5.2 EU:s relation till ur miljösynpunkt6 5.3 Övriga internationella miljökonventioner7 6. Klimatstrategi8 6.1 Energi-/koldioxidskatt8 6.2 SAVE och ALTENER9 6.3 Nytt kapitel in i unionsfördraget10 7. En hållbar varuproduktion/livsstil10 7.1 Kemikalieanvändning11 7.2 Övrigt12 8. Ett miljöanpassat transportsystem12 8.1 Miljövänligaste trafikslagen måste gynnas13 8.2 Järnvägen13 8.3 Renare sjöfart14 8.4 Flygtrafiken14 8.5 Biltrafiken14 8.6 Kombitrafik15 9. Jordbrukspolitiken15 9.1 En gemensam vision nödvändig16 9.2 Bevara kulturarvet17 10. Naturvårdsarbetet inom EU17 10.1 Brister i naturvårdspolitiken18Hemställan191. InledningI samband med att blev medlem i EuropeiskaUnionen första har förutsättningarna för enframgångsrik miljöpolitik ändrats. har möjlighet attdriva på hela EU:s miljöpolitik genom att vara aktivt ibeslutsprocessen. Detta innebär att möjligheter attdriva en helt självständig miljöpolitik har minskat något. Defaktiska effekterna av detta beror till mycket stor del på medvilken väljer att driva miljöfrågor nationellt ochi den Europeiska Unionen. Därför är det av yttersta vikt attSverige lägger fast en strategi för miljöarbetet i EU.Därutöver måste ambition vara att inte sänka någramiljökrav, utan om möjligt gå längre än vad som beslutas iEU. roll skall inte vara den diplomatiske medlarensom enbart söker efter minsta gemensamma nämnare utanskall vara som en spjutspets i det gemensamma miljöarbetet.Den tilltagande miljöförstöringen är ett av de allvarligastehoten mot mänskligheten. Därför måste åtgärder för attkomma till rätta med miljöförstöringen prioriteras. Arbetetmed att ställa om till en bärkraftig utveckling måste bedrivasnationellt och internationellt. Nationellt måste arbetet medmiljöanpassning intensifieras inom alla samhällets sektorer.Det gäller arbetet både på statlig och nivå, inomoffentlig såväl som privat sektor.Många av dagens allvarligaste miljöhot är globala ochstorregionala. Detta gäller bl a växthuseffekt,ozonförtunning, försurning, övergödning och storskaligspridning av miljögifter och tungmetaller. Det innebär att enstrikt uppdelning av våra allvarligaste miljöproblem inationella och internationella miljöproblem i de flesta fallinte är möjlig. Föroreningar sprids storskaligt och låter siginte hindras av de gränser människan satt upp på kartan.Därför är samarbete över gränserna viktigt.I ett scenario från Naturvårdsveket beskrivs hurmiljöproblemen kommer att utvecklas från dagens situationtill under förutsättning att dagens ingångnamiljöavtal följs. De konstaterar att situationen vad gällerväxthuseffekten, försurningen, ozonförtunningen, spridningav organiska miljögifter och metallanrikningen kommer attförsämras. Hotet mot den biologiska mångfalden är stort, dvsbåde artantal och mängd minskar. Situationen vad gällermarknära ozon och övergödning förväntas bli bättre. Dettainnebär att dagens miljöbeslut och internationella avtal interäcker till för att lösa miljöproblemen -- även om de uppfylls.Under hösten skickade regeringen ut en promemoria -- Detsvenska miljöarbetet i EU (Ds 1994:126) -- som ligger tillgrund för denna regeringens skrivelse. Denna promemoriavar för svag för att, som det gjordes, framhållas som enstrategi för det kommande miljöarbetet. Dock utgjordepromemorian en bra redovisning över vilka frågorregeringen ämnade prioritera i EU. Remissinstanserna harkrävt förtydliganden och att ytterligare frågor måste lyftasupp till första prioritet; det gäller inte minst frågor om skyddav den biologiska mångfalden. Regeringen har till viss deltillmötesgått remissinstanserna. Tyvärr är dock skrivelsen påflera håll så otydlig att det är svårt att tolka vilkenambitionsnivå regeringen egentligen ämnar lägga sig på.2. Inför regeringskonferensen 1996Den senaste fördragsförändringen av Romfördragetgenomfördes vid en översynskonferens i 1992.De förändringar som gjordes där innebar att EU:smiljöpolitik förstärktes. Miljöbeslut ska utgå från en högskyddsnivå och bland EU:s grundläggande mål finns nuhänsyn till miljön och hållbar tillväxt. Maastrichtfördragetslår även fast försiktighetsprincipen som en del av artikel130r och att miljöbeslut ska fattas med kvalificeradmajoritet. Enhällighet krävs fortfarande för miljöskatter,stadsplanering (mark- och vattenanvändning) ochenergifrågor.Regeringen skriver att förstärkningen av EU:s miljöprofilbör fortsätta. Regeringen vill att arbetet ska utgå frånbesluten vid och därmed baseras på enhållbar utveckling. Man menar att det behövs en långsiktiginvesteringsstrategi inom EU för att ersätta gamla metoder,att högsta tillämpade ambitionsnivå i medlemsländerna skagälla i och att inte ska sänka sinamiljönormer. Detta är bra, men många remissinstanser villgå längre. Vi delar deras åsikt. Inför regeringskonferensen1996 bör prioritera miljöfrågorna och en förändringav fördragstexterna så att ett grönare fördrag kanförverkligas. Därför bör förberedaställningstaganden som leder till att miljöfrågorna blir ennaturlig del i allt beslutsfattande. Förändringar som Sverigebör förbereda är möjligheten för enskilda EU-länder attinföra hårdare miljöregler så länge dessa inte är etthandelshinder och att miljöpolitiken integreras med denekonomiska politiken. (Detta belyses utförligare i avsnitt 6och 5.1. )Inför den regeringskonferens som medlemsstaternasregeringar samlas till 1996 kommer att undersökas vilkabestämmelser i fördraget som behöver revideras.Regeringskonferensen är ett resultat av en kompromiss isamband med mellan de som vill gålängre i federalistisk riktning och de stater som vill byggavidare på det mellanstatliga samarbetet. Det finns ingengiven avgränsning av vad som kan tas upp. Regeringen hartillsatt en parlamentarisk kommitté för att förbereda arbetetinför regeringskonferensen . Regeringen skriver attmiljöpolitiken bör komma upp på dagordningen vidkonferensen.Om väljer att driva många frågor vidregeringskonferensen är det lätt hänt att det inte blir likahelhjärtat som om man väljer att driva några få frågor. Detär mycket angeläget att gör miljöfrågorna till en avsina huvudfrågor vid regeringskonferensen. bör förbereda svenskaställningstaganden som leder fram till att miljöhänsyn bliren naturlig del vid allt beslutsfattande. Den parlamentariskakommittén borde initiera en särskild analys på miljöområdetoch därför tillsätta en bred arbetsgrupp som innehållerrepresentanter från politiska partier, opinionsbildare ochexperter. Regeringen borde även utarbeta en miljöpolitiskstrategi för konferensen. Regeringen skriver att det ärangeläget med en bred samrådsprocess inför konferensen,vilket även borde inkludera de politiska partierna.Regeringen lyfter fram tre angelägna frågor att driva införkonferensen: integrering av miljöhänsyn i allasamhällssektorer, hög ambitionsnivå i lagstiftningen och attSverige ska kunna gå före. Det är viktiga frågor som vistödjer.Inför regeringskonferensen vill vi också betona vikten avatt driver frågan om en skatteväxling. Skatteväxlingär ett övergripande medel för att nå en hållbar utveckling.Men så länge det krävs enhällighet på skatteområdet ter sigett genomförande av denna växling omöjlig. Därför börregeringen inför regeringskonferensen kräva en ändring frånenhällighet till kvalificerad majoritet. Detta är även denkristdemokratiska partigrupperingens (EPP) i linje, de skriver: ''Enhälligt fattade beslut i rådetmåste begränsas allt mer. Beslut med kvalificerad majoritetmåste först och främst utsträckas att gälla de områden somär av störst intresse för EG. Dit hör bl. a. de många viktigabesluten inom social- och miljöpolitiken.'' Då detta riskeraratt bli en långdragen process borde regeringen ta initiativ tillatt stärka denna idé inom unionen på andra sätt. Ett sätt skullekunna vara att tillsammans med andra progressiva länder iEU genomföra informationskampanjer i de länder där dennatanke inte slagit rot och försöka få andra organ inom EU attbli medvetna om fördelarna med en skatteväxling.3. Femte miljöhandlingsprogrammetDet finns bra miljömål i EU som t. ex. femtemiljöhandlingsprogrammet och de förändringar som ärgjorda efter , men det innebär inte att EU:s politikär hållbar. Det finns inte tillräckligt starka styrmedel ellertvingande lagar, vilket ökar möjligheterna förmedlemsländerna att komma undan sitt miljöansvar. Ettannat problem är att de övergripande miljömål som ärbeslutade inte har fått tillräcklig genomslagskraft i depolitiska beslut som tagits på miljöområdet. Femtemiljöhandlingsprogrammet förpliktigar menimplementeringen av programmet haltar i de enskildaländerna. Den översyn som förnärvarande genomför av programmet bör leda fram till enplan för genomförandeprocess av miljömålen i detsamma.En grundlig analys över vilka faktorer som ligger bakom dendåliga måluppfyllelsen bör göras. Några viktiga frågor attdriva för att förbättra genomförandet av programmet är:Deideella organisationernas aktiva deltagande ibeslutsprocessen måste förbättrasKommissionen bör blitydligare gentemot de enskilda länderna att implementera demiljölagar som beslutasOffentlighetsprincipen börförstärkas i hela EU och förbättras för att medborgare ochideella organisationer ska kunna ta del av beslut och underlagför beslut. Samtal med ideella organisationer bör skeautomatiskt innan kommissionen introducerar en ny lag,program eller plan.4. GenomförandefrågorIdag är det stor brist på hantering av EU-frågor i Sverige.Ideella organisationer och journalister har svårt att få tag ikorrekt information samt att få den i rätt tid. Även denpolitiska informationsprocessen från regering till riksdagpräglas av en viss tafatthet. Detta kan vara barnsjukdomar.Men om detta problem kvarstår är det ett stortdemokratiskt problem. Därför bör en kontroll avhanteringsprocessen och hur offentlighetsprincipen harhanterats genomföras för att ev. åtgärder ska kunnavidtas. är det inte möjligt att få reda på hurmedlemsstater har röstat i ministerrådet, vilket är orimligt urdemokratisk synpunkt. Det ger en negativ bild avministerrådet och skapar intrycket av att ländernas ministrarhar något att dölja. Detta förhållande bör försökaändra. Ett första steg skulle kunna vara att göra till regel attinformera om hur har röstat.Regeringen betonar i skrivelsen att det behövs ett effektivtsamspel mellan olika intressenter, stor insyn och inhemskremissbehandling. Det är av stor vikt att regeringen förankrarmiljöarbetet på alla plan för att svenska miljöageranden skakunna få genomslag i EU. Här har de svenskamiljöorganisationerna en stor betydelse eftersom de kanbereda vägen för de officiella svenska miljökraven. Därförhar kds i miljömotionen lagd med anledning avbudgetpropositionen (1994/95:100 bil 15) föreslagitytterligare stöd till miljöorganisationer som stationerat sig iBryssel eller vill utöka informationsutbytet i syfte attpåverka miljöbeslut. måste tidigt driva frågor ochhitta gemensamma bundsförvanter. Det är angeläget att desvenska tjänstemännen i olika EU-organ och arbetsgrupperhar stöd från och har tydliga direktiv för sitt arbete.Sverige bör använda sig av informationsteknologin imiljöarbetet i EU. I första hand bör en IT-central tillgängligför allmänheten upprättas i . Möjligheterna att via ITge information om , vår natur, miljötillståndet,miljöpolitik etc är i de närmaste outtömliga. Dennainformationscentral bör följas av flera. En annan databas börrikta sig till EU:s institutioner (ministerrådet ochkommissionen) och opinionsbildare. Denna bör innehållasammanfattande översättningar av svenska miljöutredningaroch viktiga miljöpropositioner översatta till engelska,franska och tyska. Det skulle vara ett smidigt sätt att delgeandra länder vår miljöpolitik och informera om hur vimotiverar våra ställningstaganden inom miljöområdet.Förslaget från regeringen att få till stånd en inhemskremissbehandling innan stora beslut på miljöområdet tasinom EU är mycket bra. bör verka för att andraländer arbetar på samma sätt. Det är även angeläget att enkortfattad remissammanställning översätts till engelska,franska och tyska samt görs tillgänglig i den svenskamiljödatabasen.5. Internationellt arbeteKristdemokraterna vill understryka att som EU-medlem har ett stort ansvar att utnyttja medlemskapet för attkraftfullt och konsekvent föra miljö- ochnaturvårdstänkandet inom hela -- Väst- ochÖsteuropa -- framåt. Därvid bör bistå länderna iÖsteuropa, och då särskilt i , i arbetet för attåstadkomma en hållbar utveckling. Kristdemokraternautvecklar sina synpunkter kring Öst- ochCentraleuropapolitiken i en motion lagd på proposition1994/95:160 samarbete med Öst- ochCentraleuropa. I motionen pekar vi bl.a. på att miljöbiståndockså framgent måste vara en central del avÖsteuropapolitiken samt att bör medverka till attstyra större delen av miljöbiståndet inom EU tillÖstersjöregionen inte minst för att minska miljöbelastningenpå som innanhav.Trots att gått sedan 1992 årsHelsingforskonvention undertecknades, har konventionenfortfarande inte trätt i kraft då inte tillräckligt mångasignatärstater ratificerat konventionen. bör som partbåde i 1974 och Helsingforskonvention och sommedlemsland i EU kraftfullt verka för att konventionenratificeras av samtliga stater som undertecknatkonventionen. bör också framgent tala med egenstämma i HELCOM-arbetet och inte bara utgöra en del avEU.Skyddet av den miljön och investeringar iåtgärdsprogrammet för måste prioriteras.Självklart bör gå före med gott exempel när detgäller måluppfyllelsen Helsingforskonvention.Det gäller inte minst i skyddet av känsliga kustområden ochinrättande av reservat.5.1 BarentsregionenSverige bör som medlem i EU ta ett särskiltBarentsinitiativ inom ramen för s.k. gemenskapsinitiativ.Gemenskapsinitiativ är en del av EU:s strukturpolitik därkommissionen kan välja att lyfta fram områden där mananser att särskilda insatser bör göras. bör i ett sådantinitiativ, och för att främja det samarbete som redogörs förnedan, verka för att ett fast Barentsregionkontor etableras.Stockholm bör vara en lämplig lokaliseringsort för att stärkaoch kanalisera kontakterna mellan ,Nordiska länderna och EU.Vid en konferens i Kirkenäs antogs endeklaration som bl.a. framhåller vikten av att arbeta för enhållbar utveckling i . Undertecknare var defem nordiska länderna, samt ,vilka därmed konstituerade sig som det euroarktiskaBarentsrådet. konstituerade sig regionens länsåsom regionråd. Samarbetet har som gåttdjupnat och ett stort antal arbetsgrupper arbetar med olikafrågeställningar för regionen.Barentsregionen är enormt rik på naturtillgångar, det gällerbåde fisk i de arktiska vattnen och rika mineral- ochmalmfyndigheter. Potentialen för näringslivsutveckling ärmycket stor. är miljösituationen mycket allvarlig.Exempelvis hyser världens största koncentrationav radioaktivt avfall. Enligt representanter för ryskasäkerhetskommittén finns vid och Archangelsk190 kärnreaktorer i ubåtar och örlogsfartyg som ligger ochväntar på skrotning. Kostnaderna för att klara ut dennasituation beräknas till mellan 230 och 270 miljarder dollar.En akut uppgift är att bärga delar av den ryska atomubåtenKosmopolet utanför norska ishavskusten. Risken är eljestöverhängande för omfattande radioaktivt läckage. Denpågående och expanderande miljökatastrofen runt är ytterligare ett exempel på miljöhot somsnabbt måste få sin lösning. Det står tämligen klart att för attlösa regionens miljöproblem torde krävas en bredareinternationell medverkan.5.2 EU:s relation till ur miljösynpunktEn av framtidens största utmaningar är att hantera nord-sydkonflikten på ett sådant sätt att rättvisa, solidaritet ochrimliga livsbetingelser blir normaltillståndet runt helavärlden. Även när det gäller miljöfrågorna finns dennanärvarande. Främst gäller det de globala handelsfrågorna.Om utvecklingen inom EU går åt rätt håll så finns det godamöjligheter att förbättra situationen.Möjligheterna för att välja utvecklingsvägbestäms till stor del av i-ländernas agerande. Som exempelbör nämnas EU:s jordbrukssubventionssystem somförutsätter en dumpning av priser på jordbruksprodukter somexporteras utanför EU. Detta försvårar i synnerhet för mångau-länder att utveckla och i många fall även att bibehålla enhög lokal självförsörjningsgrad. Dessa effekter står i direktkonflikt med EU:s egna mål för biståndspolitiken där ett avde övergripande målen är att utveckla en ökad lokal ochregional självhushållning. Minskade subventioner av EU:sjordbruk är därför inte en fråga som enbart handlar om EU:segen ekonomi och möjligheter att expandera österut, det är isynnerhet en fråga om global jämlikhet och enöverlevnadsfråga för många u-länder.Den internationella handeln har sedan andra världskrigetökat mycket kraftigt, mer än den totala produktionen. Alltmer står det intima sambandet mellan miljö och handel klart.Den positiva sidan av den ökande handeln är att värdefullmiljö- och energiteknik snabbt kan spridas till områden somannars skulle saknat den kompetensen. Det är viktigt attländerna i tredje världen kan få del av våra erfarenheter påsin väg mot ekonomisk utveckling. EU förband sigtillsammans med övriga vid undertecknandetav vid för Miljö och Utveckling1992, att öka överföringen av ny teknik till för attbistå en hållbar utveckling.Negativa sidor av den globala handeln är t.ex. export avskövlade regnskogar, illegal handel av exotiska växter ochdjur samt billiga produkter på grund av barnarbete. Detta ärexempel på företeelser som måste uppmärksammas ochmotarbetas.EU måste i sina relationer till tredje världen underlätta fördem att diversifiera och utveckla sin produktion och handel.Våra handelsförbindelser skulle gynnas av att desvaga ekonomierna blir starka och mer jämställda -- då kanvi börja göra ''vinna-vinna-affärer'', dvs att båda partervinner på handeln.I takt med att miljöreglerna blir tuffare i EU och allt flerprodukter blir märkta med svanar, gröna punkter etc är detnödvändigt att information till producenter i tredje världenflyter smidigt så att de kan följa marknadsutvecklingen ochanpassa sina produkter. Tullar och avgifter bör sättas på ettsådant sätt att produktens pris speglar dels hur dentillverkats, dels hur den transporterats med hänsyn tillmiljön. Det måste löna sig att producera miljövänligaprodukter. För att EU:s konsumenter ska kunna göraförnuftsmässiga val måste kunskapen och informationen omvilka produkter man köper och hur de har producerats blibättre.Handeln måste omfattas av etiska principer. Produkter somförbjuds inom EU av hälso- eller miljöskäl (ex mediciner,bekämpningsmedel) ska inte tillåtas exporteras till -- finns bara alltför många exempel på hur blivit avstjälpningsplats för produkter som förbjuditsi . För viss handel, t ex regnskogstimmer, ska det råda importförbud. Eneffektiv kontrollmyndighet för detta måste byggas upp.5.3 Övriga internationella miljökonventionerSverige ska inom EU verka för att gemenskapen lever upptill internationella åtaganden och mål i miljökonventioner.Vidare bör vi medverka till att EU som part driver på detinternationella arbetet med att finna lösningar på svåraproblem orsakade av miljöföroreningar eller överutnyttjandeav gemensamma globala naturresurser. Ett konkret exempelutgör den senaste tidens konflikter kring fiske påinternationellt vatten. Enligt internationell rätt har alla statersfiskeflottor rätt att fiska i dessa vatten. Men har detvarit uppenbart att detta fiske faktiskt utgjort ett hot motfiskebeståndet inom vissa vatten. Världens fiskeflotta är förstor, överfiskningen ett problem som inte kommer att minskaav sig själv. EU bör verka för att gemensamma lösningarinom FN:s ram nås som säkerställer havets biologiskamångfald och möjlighet att hysa skattningsbara fiskebestånd.6. KlimatstrategiEU antog mål för klimatarbetet inom unionen.Utsläppen av koldioxid inom EU som helhet skall år 2000stabiliseras nivå. EU var också drivande vid för Miljö och Utveckling i vidutarbetandet av klimatkonventionen. Men haralldeles för litet hänt. Försöken att enas om en koldioxidskattföll och övriga instrument som EU som gemenskaptillhandahåller är inte tillräckliga för att ens detta mål skauppnås. Det är nu hög tid att åtgärder för att nå Riomåletvidtas. Den klimatstrategi som förnärvarande utarbetar och som EU:s miljöministrar ska taställning till måste innehålla mer än vackra ord.Vid den uppföljningskonferens för klimatfrågor som FN hölli , framfördes krav från ö-nationer och om en minskning av utsläppen av växthusgaser med20 % till år 2005.Sverige bör verka för att EU ställer sig bakom nödvändigareduktionsmål samt utarbetar en strategi för att hur dessa målkan nås. Mot bakgrund av befolkningstilväxt, ökadanvändning av fossila bränslen globalt etc är det viktigt attEU visar vägen internationellt med en offensiv klimatpolitik.FN:s klimatpanel bestående av experter vädjar om kraftfullautsläppsreduktioner i ett kort perspektiv (20--). Detviktigaste för bör vara att i EU medverka tillfördjupad insikt om problemets allvar, att tillräckligareduktionsmål fastställs och åtgärder vidtas inom allasamhällets sektorer.Sverige har sett i några decenniers perspektiv minskat sinautsläpp av koldioxid starkt. Ytterligare mål om procentuellanerdragningar av utsläppen tenderar därför att bli dyrare.Samtidigt har erfarenheter och kunskaper som börutgöra en tillgång i EU:s klimatarbete. Nedan skissas någraav de områden som är angelägna att arbeta vidare med föratt möjliggöra en minskad klimatpåverkan.6.1 Energi-/koldioxidskattSåväl i som internationellt ställs vi inför tvåmycket stora utmaningar. Vi måste dels hitta lösningar påallvarliga och växande miljöproblem, dels bekämpa en allthögre arbetslöshet. Ändliga naturresurser tillåts i alltförstor utsträckning att förbrukas gratis eller till ett lågt pris.Fortfarande kan miljön förorenas utan att den som förorsakardet får betala utsläppens verkliga kostnader. Så länge denekonomiska politiken och miljöpolitiken inte samverkar medvarandra är det ekonomiskt lönsamt för företag och enskildamänniskor att bete sig på ett sätt som inte är förenligt mednaturens ramar och spelregler. Så länge detta förhållandebestår kommer vår livsstil att vara långsiktigt ohållbar ochprincipen om att förorenaren betalar endast förbli en teori.I om tillväxt, konkurrenskraft ochsysselsättning ägnas ett kapitel åt diskussioner om en nyutvecklingsmodell för gemenskapen -- enskatteväxlingsstrategi. Detta för att komma till rätta medöverutnyttjandet av naturresurser, somarbetskraften är underutnyttjad. Det är angeläget att Sverigetillsammans med andra inom EU driver på detta arbete.Ett första viktigt steg är att enas om en gemensamminiminivå på en energi-/koldioxidskatt. En sådan skatt ären nödvändig del i EU:s klimatarbete. Frågan är ytterstaktuell med tanke på den klimatstrategi som för närvarandeär under utarbetning inom EU.Regeringen föreslår att inom EU arbetar för engemensam koldioxidskatt, men stöder inte tanken på attSverige i EU ska vara drivande i skatteväxlingsfrågan totaltsett. Det är vår förhopppning att regeringen väljer attompröva sin linje i denna fråga.En skatteväxling för sysselsättningen och miljöns skullförutsätter förändringar vad gäller Gemenskapensbefogenheter till initiativ. Skattefrågor är en strikt nationellangelägenhet och många stater inom EU är bestämt emot attgöra om skattelagstiftningen. menar attskattefrågor också framgent är en nationell angelägenhet,men att skatter/avgifter i syfte att påverka folkshandlingsmönster och samhällen i uthållig riktning kanlyftas upp på gemenskapsnivå. En angelägen uppgift blirdärför att hitta en förnuftig skiljelinje mellan denna typ avskatter och övriga skatter.6.2 SAVE och ALTENERSAVE är ett EU-program för att främjaenergieffektivisering som antogs 1990. I huvudsak ges inomprogrammets ram stöd till utbildning, information samtpilotstudier. En mycket viktig del i programmets ram är attutarbeta standarder.