ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Ub717 · 1995-01-25 00:00:00 — är ett av landets mest expansiva områdensamtidigt som det har mest kvalifikationskrävandearbetsmarknad. Näringslivets behov av högskoleutbildadeöverskrider långt vad som kan tillgodoses. Här finns docksamtidigt ett mindre utbud av högre utbildning ängenomsnittligt i landet.En annan obalans består i att högskolorna iStockholmsområdet har sin huvudsakliga verksamhet iregionens norra delar medan de stora ungdomsgrupperna bori den södra. Andelen av befolkningen som här går vidare tillhögre studier är också låg i jämförelse med hela regionen ochlandet som helhet.Förslaget att bygga upp en ny högskola på ärdärför riktigt.I budgetpropositionen sägs att högskolan bör byggas uppmed sin huvudsakliga bas och ledning i men attden organisationskommitté som skall leda arbetet särskilt börbeakta att viss utbildning skall förläggas till Haninge.Det sista är förvånande dels med tanke på att den strukturför högre utbildning som redan etablerats på Södertörninnefattar utbildningar i /, ochHaninge och dels med tanke på att samtliga dessa kommuneri remissvaren Stockholmskommittésdelbetänkande om en ny universitetsstruktur i södraStockholmsområdet betonade att /skullebli den nya högskolans centrum men att utbildningar ocksåskulle lokaliseras både till och Haninge.Allt talar för att och skall jämställas idet fortsatta uppbyggnadsarbetet av en ny högskola påSödertön. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skall jämställas medHaninge i det fortsatta uppbyggnadsarbetet av en nyhögskola på .
mot · GI02Ub720 · 1995-01-25 00:00:00 — (, , ochLysekil) har drabbats mycket hårt av strukturomvandlingenunder . Regionen har --93 förlorat av alla arbetstillfällen inomindustrin. är en av de regioner i landetsom har högst arbetslöshet. har också engenomsnittlig utbildningsnivå hos befolkningen som liggerunder riksgenomsnittet. Utbildning ochkompetensutveckling är därför en av de viktigaste strategiskaåtgärderna i det arbete som sker för att skapa nysysselsättning, och i detta sammanhang är Högskolan iTrollhättan/en av de viktiga resurserna för att geregionen utvecklingskraft.Högskolan i /är den yngsta ochminsta högskolan inom gruppen mindre och medelstorahögskolor. Sedan tillkomsten 1990 har verksamhetenutvecklats snabbt och högskolan har blivit en viktig tillgångför regionen och då inte minst samt norra ochmellersta Bohuslän.Mot denna bakgrund är det viktigt att Högskolan iTrollhättan/ges möjlighet att även framgentutvecklas. För att så skall kunna ske krävs en rimlig ochsuccessiv utbyggnad för att nå upp tillåtminstone den storlek som de övriga minsta högskolornahar (t.ex. och ).En storlek som är nödvändig för att säkerställa en godakademisk miljö.Begränsade utvecklingsmöjligheterUtvecklingsmöjligheterna för Högskolan iTrollhättan/är dessvärre alltför begränsade medden medelstilldelning som gäller för perioden --96 (des.k. takbeloppen ökar knappast något alls ).Inför den kommande budgetperioden --är situationen direkt bekymmersam. För att möjliggöraen fortsatt utveckling krävs en höjning av takbeloppen. Enoförändrad medelstilldelning får kännbara följder ochdrabbar inte minst den viktiga fort- och vidareutbildningen iregionen.En höjning är väl motiverad med hänsyn till vad ovanredovisats. /har gjort storaansträngningar för att tillgodse behovet och efterfrågan påbåde grundutbildning samt fort- och vidareutbildning, vilketvarit nödvändigt inte minst med hänsyn tillarbetsmarknadsläget. En icke oväsentlig kostnad faller ocksåpå den förändring som ligger i att omvandla tvåårigaprogram till treåriga, och detta är nödvändigt utifrån ett såvälnationellt som internationellt perspektiv. Åtgärder av dettaslag drabbar ekonomin vid en liten högskola extra hårt.Utbyggnad av högskolornaDe ovan redovisade åtgärderna bör finansieras genom enomfördelning av resurser inom ramen för den samladehögskoleverksamheten. Efterhand som möjlighet ges tillutbyggnad av högskolorna genom ökad tillförsel av resurserbör fördelning av platser ske så att en del lokaliseras tillmindre och medelstora högskolor.Vid en sådan utläggning måste stor vikt läggas vid såvälFyrstadsregionens höga arbetslöshet och behov avutveckling som högskolans storlek.Regeringen anför i budgetpropositionen att ''det är viktigtatt resurserna för forskningsstödjande åtgärder successivtökas'' och föreslår en förstärkning om 10 miljoner kronor.Jag föreslår att av dessa tillförs Högskolani /. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt utbyggnad av Högskolani /,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelning av medel förforskningsstödjande verksamhet vid iTrollhättan/.
mot · GI02Ub721 · 1995-01-25 00:00:00 — I tidigare väckta motioner har framförts behovet ev en ökadsatsning på högskoleutbildning inom hästområdet(hippologi). Därvid har Wången uppmärksammats som enlämplig plats för en del av denna utbildning.Wångens Häst och Utbildningscentrum i Alsen iJämtlands län har 90-årig erfarenhet av hingsuppfödning ochär landets körcentrum. Wången har ett eget jord- ochskogsbruk på 250 ha, cirka 85 egna hästar och ett 40-talinackorderade av skilda raser, stallar för 130 hästar, modernabostäder med plats för ett 70-tal elever, eget värdshus, kör-och ridhall med manege på 61 x 31 m, personalbostäder samtserviceanläggning, sju lärosalar/konferensutrymmen, 2 kör-och ridplaner, varav en på 70 x 120 m samt en 1000 meterlång utbildnings-, tränings- och travbana. Wången har ocksåtillgång till ett omfattande skogsbilvägnät på minst 2--3 mil.Stiftelsen har genom upprustning ochnybyggnationer --93 investerat istorleksordningen . Ett statligtinfrastrukturellt stöd på 3 miljoner har bidragit tillmöjligheten att investera i upprustning och nybyggnad ochdessutom förvärv av Wångenfastigheterna. Det är ett tydligtbevis på hur Stiftelsen tillsammans med olikasamhällsintressen har skapat ett värdefulltutbildningscentrum. Därmed har Stiftelsen ansvarför att dessa resurser till alla delar utnyttjas på bästa sätt.Länsstyrelserna och i liksomKrokoms kommun stöder en fortsatt upprustning ochvidareutveckling av Wången som riksanläggning medtillhörande högskoleutbildning och forskning.Wången är beläget enbart från iÖstersund. har en betydande inriktning påturism och ekologi och bedriver samarbete med SLU när detgäller utbildning i ekoteknik. Därmed kan Mitthögskolanstötta upp med lärar-/forskningsresurser inom sinaspecialområden.Med SLU, de tre riksanläggningarna Wången, ochStrömsholm samt Wångens möjligheter till samarbete medMitthögskolan och skapas i vårt landunika förutsättningar för högskoleutbildning i hippologi. Med hänvisning till det anförda hemställsatt ger regeringen till känna vad i motionenanförts om högskoleutbildning inom hippologi.
mot · GI02Ub723 · 1995-01-25 00:00:00 — Norrlandstingen har långsiktiga behov av 130utexaminerade läkare . kommerendast ca 100 läkare att utexamineras i Umeå.Utbildningen vid har avgörande betydelseför läkarförsörjningen i då 50--av deutbildade läkarna stannar i Norrlandslänen efter examen.Erfarenheterna av läkarbristen i under de senastedecennierna är entydiga. Med kraftigt ökandepensionsavgångar en bit in kommer bristen påläkare att bli särskilt besvärande i Norrlandslänen ochinlandskommunerna.I rapporten 1994:57, Den framtida efterfrågan påläkare, redovisas att huvuddelen av de 200 sk verkligavakanserna i fanns i landstingen inorra sjukvårdsregionen. fanns tendenser tillläkaröverskott i främst storstadsområdena. En avslutsatserna i rapporten, som här citeras, är: ''Omkring år2010 ökar pensionsavgångarna bland läkarna, vilket mednuvarande utbildningskapacitet kan väntas medföra enminskning av antalet läkare under . För att motverkadetta kan en utökning av läkarutbildningen behövas frånslutet av . ''Med hänvisning till detta måste frågan ställas omläkarutbildningen är rätt dimensionerad och lokaliserad iförhållande till arbetsmarknaden. Hittillsvarandeerfarenheter och bedömningar om efterfrågan och tillgång påläkare de närmaste decennierna, talar för en omfördelning avnuvarande eller utökad nationell utbildningsram så attutbildningen i ökas för att motsvara 130utexaminerade läkare . Somjämförelse kan nämnas att norrlandstingen under 1995kommer att utannonsera 135 AT-tjänster förnyutexaminerade läkare. Från universitetutexamineras bara omkring 90 läkare (se bilaga).En annan felaktighet som gäller läkarutbildningen ärfördelningen av den statliga driftsersättningen för kliniskutbildning och forskning till respektive sjukvårdshuvudman,de s.k. ALF-medlen. Här är ersättningen för Umeå-utbildningen klart lägst i förhållande till dimensioneringenav utbildningen. Eftersom kostnaderna för sammautbildningsåtagande i stort sett är desamma, oavsett varläkarutbildningen bedrivs i landet, måste också den statligadriftsersättningen ses över och omfördelas på ett rättvist sättmellan de berörda utbildningsorternas sjukvårdshuvudmän. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om läkarutbildningsplatser i .
mot · GI02Ub724 · 1995-01-25 00:00:00 — genomgick en storomorganisation till en koncernbildning, som fick namnetMalmö Musik- och . blev MalmöMusikteater och den nyinvigda Hippodromteatern fick taöver all dramaverksamhet och fick namnet . Till koncernen knöts också MalmöSymfoniorkester.Stadsteatern hade i sin tidigare organisation enutbildningsavdelning med anslag för konstnärlig utvecklingoch vidareutbildning av tekniker och administratörer.Utbildningsledaren samarbetade även medArbetsförmedlingen Kultur och kunde med statliga medel gepersoner på den öppna arbetsmarknaden utbildning på högrenivå för alla de kategorier teateryrken som anges i motionen.Omorganisationen medförde att utbildningsavdelningengick upp i en nybildad personalavdelning,utbildningsanslagen kom att användas i nyarbetsplatsorganisation och fickArbetsförmedlingen Kultur mindre resurser till utbildningarav den typ, som bedrev. För närvarandefinns alltså inte någon kompetensutvecklandeutbildningsverksamhet i den södra regionen. De endateaterutbildningar, utanför de konstnärliga, som finns i daghar i som huvudman. Förstuderande i vår region vore det ur ekonomisk synvinkelfördelaktigare om de här nedan uppräknade utbildningarnakunde administreras av Lunds universitet.Kompetenshöjning och vidareutbildning i teateryrkena ärgivetvis ett absolut måste om man, speciellt på denteatertekniska sidan, skall kunna hänga med i utvecklingenav t.ex. databaserade uppgifter i ljussättning, scenteknik,ljudteknik etc. Enligt vår mening har också staten ett ansvarför att de föreslagna utbildningarna kommer till stånd.Lunds universitet bör kunna vara självklar som huvudmanför följande utbildningar:a) Yrken inom teaterns hantverk: sminkör, perukmakare,dekormålare, scenograf, yrken kring kostymateljé,teatertekniker m.m.b) Utbildning av gymnasieskolans lärare (företrädesvislärare i svenska språket) i ämnet teater.c) Regiutbildning i samarbete med teatrar i regionen, underförutsättning att i överger sittönskemål i sin anslagsframställning.d) Praktikplatser för andra utbildningar, t.ex. dramaturgeroch producenter.e) Korta utbildningar för teaterns administrativa yrken.De utbildningar som föreslagits bör finansieras genomfristående kurser eller motsvarande, , AF Kultur,Musik- och Teater, ,Kronobergsteatern, samt ytterligare statliga satsningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning i påhögskolenivå för tekniska och administrativa yrken inomteaterområdet.
mot · GI02Ub728 · 1995-01-25 00:00:00 — De mindre högskolorna har en stor betydelse som motorerför utvecklingen i de regioner där de ligger. Högskolan iSkövde har inte byggts ut på det sätt som motiverasvare sig av regionens struktur eller högskolans starktväxande kompetensbas och dess roll som utvecklingsfaktor.Tvärtom är högskolan fortfarande en av rikets minsta medresurser motsvarande endast några promille av dennationella svenska högskolans resurser. Detta förhållande ärolyckligt, både av strukturella och av regionala skäl. Enoptimal storlek på verksamheten förutsätter således enfortsatt utbyggnad av såväl utbildning som forskning.Ökad dimensionering av grundutbildningenRegeringen har i årets budgetproposition föreslagit enutbyggnad av den svenska högskolan med ca 10 000 studenter. Enligt propositionen bör -- för att stärka demindre och medelstora högskolornas utbildningsutbud --''särskild hänsyn tas till deras önskemål om utökaddimensionering''. Planeringen vid visaratt utbildningen, med utgångspunkt i innevarande årsprognos, vida kommer att överstiga det tak som har satts iregleringsbrev, inte minst inom de naturvetenskapliga ochtekniska områdena. Därvid bör beaktas regeringensönskemål om en utbyggnad av i första hand sådan utbildning.Vid beslut om en utbyggnad bör 1995/96 tillföras ytterligare 500 helårsplatser,varav minst 300 inom naturvetenskap och teknik. Detinnebär att de treåriga ramarna bör justeras till 2 700 helårsprestationer för naturvetenskap och teknik ochtill 3 000 för humaniora, juridik och samhällsvetenskap.ForskningI budgetpropositionen föreslås att professurer får inrättasvid de mindre och medelstora högskolorna. Vi hälsar dettamed stor tillfredsställelse. Forskningsverksamheten vidHögskolan i har successivt vuxit och fått en högkvalitet. har forskningen inom det datavetenskapligaområdet vid granskats avUniversitetskanslern. Denne finner därvid att utbildning ochforskning håller god kvalitet, att den forskarutbildning sombedrivs i samverkan med forskande enheter fungerar väl ochatt kompetensen hos lärarstaben är god. Även forskningeninom området industriautomation ökar starkt och en närasamverkan inom området håller på att utvecklas mellanhögskolan och regionens industri. Exemplen skulle lättkunna göras flera.Det är önskvärt att den växande forskningen vid högskolanlångsiktigt ges en bättre bas. Detta ställer krav på enbetydande ökning av de egna medlen förforskningsstödjande åtgärder. (Inom ramen för anslagetC49. )LokalhyrorI det nya systemet för finansiering av grundläggandehögskoleutbildning integreras lokalkostnader medutbildningsanslag. föreslås för attmöjliggöra en anpassning till systemet, få en tillfällig ökningav anslaget (beroende på tidigare regeringsbeslut omförhyrningar) med för perioden --. Det äremellertid inte rimligt att högskolan redan efter entvåårsperiod skall ha kunnat anpassa sig till de nya villkoren.Riksdagen bör därför uttala sig för att ''övergångsperioden''måste göras längre. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om .
mot · GI02Ub729 · 1995-01-25 00:00:00 — Svenskt näringsliv kommer att behöva ett stortantal kvalificerade ingenjörer med olika inriktning. Dettagäller inte minst näringslivet i . OmSverige skall kunna försvara sin position som kunskaps- ochvälfärdsnation måste utbildningsväsendet kunna möta dettabehov. Den utveckling som sker av ingenjörsutbildningen iJönköping är ur det perspektivet mycket positiv.Alla högskoleingenjörsprogram inombyggnadsteknik, datateknik, elektroteknik, kemiteknik ochmaskinteknik har gjorts 3-åriga och leder till teknologiekandidatexamen. Genom en problem- och projektorienteradundervisning, kontakter med fadderföretag i regionen m.m.har högskolan målsättningen att utbilda högskoleingenjörermed en ''teknisk, ekonomisk och ekologisk helhetssyn i ettinternationellt perspektiv''.Högskolan i utvecklar ingenjörsutbildningenför att kunna ges examinationsrätt för teknologiemagister inom några profilområden. Högskolan arbetarockså för att etablera kvalificerad forskning inomprioriterade områden i samarbete med tekniska högskoloroch forskningsinstitut. hoppas man ha utbildat sinförsta doktor.Regeringen föreslår att fler högskolor efter prövning avKanslersämbetet skall ges rätt att inrätta professurer. Det ärdå naturligt att högskolan också får examinera doktoranderoch i en förlängning också får fasta forskningsresurser.Mot bakgrund av dessa förslag och med hänsyn tagen tillde förutsättningar Ingenjörshögskolan har att nå målen försin verksamhet är det rimligt att inför utbildningsväsendetsnästa 3-åriga budgetperiod planera för utbyggnad avingenjörsutbildningen i Jönköping.Ingenjörshögskolan samarbetar med . En utveckling i linje medIngenjörshögskolans intentioner skulle naturligtvis kunnafördjupa detta samarbete och leda till att Jönköpingutvecklas till ett än starkare . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbyggnad av ingenjörsutbildningen iJönköping.
mot · GI02Ub732 · 1995-01-25 00:00:00 — Högskolan har stor betydelse för utvecklingen i vår region.Den har inte byggts ut på det sätt som motiveras varesig av regionens struktur eller högskolans starkt växandekompetensbas och dess roll som utvecklingsfaktor.Högskolan i är fortfarande en av landets mindrehögskolor med resurser motsvarande endast några promilleav den nationella svenska högskolans resurser. En optimalstorlek på verksamheten förutsätter således en fortsattutbyggnad av såväl utbildning som forskning.Ökad dimensionering av grundutbildningenRegeringen har i årets budgetproposition föreslagit enutbyggnad av den svenska högskolan med cirka 10.000studenter. Enligt propositionen bör -- för att stärka de mindreoch medelstora högskolornas utbildningsutbud -- ''särskildhänsyn tas till deras önskemål om utökad dimensionering''.Planeringen vid visar att utbildningen,med utgångspunkt i innevarande års prognos, kommer attöverstiga det tak som har satts i regleringsbrev, inte minstinom de naturvetenskapliga och tekniska områdena. Vidfördelning av årsplatser bör budgetåret1995/96 tillföras ytterligare 500 helårsplatser.ForskningI budgetpropositionen föreslås att professurer får inrättasvid de mindre och medelstora högskolorna. Vi hälsar dettamed tillfredsställelse. Forskningsverksamheten vidHögskolan i har successivt vuxit och fått en högkvalitet. har forskningen inom det datavetenskapligaområdet vid granskats avUniversitetskanslern. Denne finner därvid att utbildning ochforskning håller god kvalitet, att den forskarutbildning sombedrivs i samverkan med forskande enheter fungerar väl ochatt kompetensen hos lärarstaben är god. Även forskningeninom området industriautomation ökar starkt och en närasamverkan inom området håller på att utvecklas mellanhögskolan och regionens industri.LokalhyrorI det nya systemet för finansiering av grundläggandehögskoleutbildning integreras lokalkostnader medutbildningsanslag. föreslås, för attmöjliggöra en anpassning till systemet, få en tillfällig ökningav anslaget (beroende på tidigare regeringsbeslut omförhyrningar) med för perioden --. Det äremellertid inte rimligt att högskolan redan efter entvåårsperiod skall ha kunnat anpassa sig till de nya villkoren.Riksdagen bör därför uttala sig för att övergångsperiodenmåste göras längre och en tillfällig ökning av anslaget skeäven för perioden juli--. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökning med 500 helårsplatser vidHögskolan i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökning av egna medel förforskningsstödjande åtgärder,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökning av anslaget till lokalhyrorvid .
mot · GI02Ub733 · 1995-01-25 00:00:00 — , ett lokalt/regionaltcentrum, startade . Centret finansieras till hälften avEskilstuna kommun och länsstyrelserna i ochVästmanland samt också av iSödermanlands län. Den andra hälften finansieras genomsärskilda projekt från olika finansiärer. Länsstyrelserna gerbidrag till verksamheten t o m , ett nyttställningstagande skall göras om centrets framtid.Uppgifterna för , , är atti ett lokalt och regionalt perspektiv främjakunskapsutveckling, verksamhetsutveckling samtinformations- och kunskapsspridning. Inom centret har detutifrån doktorandernas och de disputerades kompetens gjortsen indelning av arbetet i programområden inom vilka projektbedrivs. Från regionen finns önskemål om ytterligareprogramområden såsom: jämförande studier, äldresvardagsliv, utvärdering, delaktighet och mobilisering, barnsoch ungdomars välfärd samt nya kunskapsbehov ochvälfärdssamhällets förändring.Inom samtliga dessa områden finns projekt som syftar tillkunskapsspridning och kunskapsuppbyggnad. Någraexempel: Inom programområdet äldres vardagsliv studerashuruvida det lokala välfärdssamhället svarar mot krav/önskemål från den äldre befolkningen. Projektet bedrivstillsammans med fem kommuner i de båda länen.Inom området barns och ungdomars välfärd har en rapportpublicerats rörande en undersökning i tre kommuner utanförregionen om ''Barns villkor -- En sektorsövergripandefördjupningsstudie på kommunnivå ''.Nya kunskapsbehov och välfärdssamhällets förändringpågår i ett programarbete om praxisorienterad forskninginom den lokala välfärdssektorn.CVF blir på det här sättet en ''bro'' mellan forskning ochden vardagliga verksamheten inom den offentliga sektorn.CVF deltar aktivt i ett nätverk mellan olika forskningscentrai . Ett liknande nätverk för är underuppbyggnad på initiativ av CVF.En intressant utveckling pågår i det inre av Mälardalenrörande välfärdsforskning och välfärdsarbete. Utvecklingenär av betydelse både för regionen och landet. Det synesviktigt att knyta det regionala centret till Mälardalenshögskola. Genom en knytning till högskolan ökar skolansbredd och konkurrenskraft.I en annan motion ang. hemställervi att beslutar att till anvisa12 till forskningsstödjande åtgärder genomomfördelning av anslag C 49. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett .
mot · GI02Ub734 · 1995-01-25 00:00:00 — Barn- och ungdomspedagogisk utbildning Trots nedläggningen av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna vid högskolafortsätter verksamheten vid institutionen.Inom denna har högskolan skapat två avdelningar. Den enasysslar med avvecklingen och den andra med utvecklingen.Samtidigt som de sista studenterna (efter riksdagensnedläggningsbeslut) fullföljer sin utbildning, pågår ettintensivt fortbildningsarbete inom pedagogik och barn- ochungdomsvetenskap. Uppdragsutbildningen är en mycket stordel av verksamheten inom institutionen.De omgivande kommunerna efterfrågar stora mängder avfortbildning. Det handlar bland annat om flexibel skolstart,men också om samverkans- och psykosociala frågor. Alltflerkommuner efterfrågar utbildning för sina barnskötare. Devill fortbilda dem till förskollärare, och då vänder man sigtill . Utbildningen varit mycket lokalt/regionalt efterfrågad.Vi är övertygade om att en förbättrad arbetsmarknadkommer att öka efterfrågan på barnomsorg. En minskadindragning av medel från kommunerna kommer också ledatill ökad efterfrågan av personal inom barnomsorgen. I ettsådant läge är det viktigt att förutsättningar finns för attsnabbt kunna starta grundutbildning av personal igen.Därför är det av största vikt att gesmöjlighet att utfärda barn- och ungdomspedagogisk examen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om barn- och ungdomspedagogiskexamen vid .