mot · GI02Ub903 · 1995-01-25 00:00:00 — Genom att utnyttja modern teknik för attförnya och utveckla undervisningsmiljön skulle elevernaslärande kunna förstärkas som nya generationerfostrades till avancerade och medvetnainformationsteknologianvändare.Rättssystemet, fann kommissionen vidare, är illa anpassattill de nya villkor informationsteknologin skapar. Det gällerinte bara , eller kanske ens främst, datalagen utan ocksåannan lagstiftning som utgår från förhållanden som snart intekommer att vara för handen.Regeringen initierade också konkret utredningsarbete påvissa särskilt betydelsefulla områden. Det gällde bl.a.vilkoren för BBS-er () samtanvändningen av elektroniska signaturer.För att stödja en ökad användning avinformationsteknologianvändning i hela samhället avsatteden förre regeringen ur de tidigarelöntagarfonderna att förvaltas av ochkompetensutveckling. Nästan halva detta belopp bordeenligt uppfattning anslås som ett inslag ien större nationell aktion för att stimulera användningen avinformationsteknologi i skolan.En viktig del i strävanden var att öppnaregeringskansliet för datakommunikation.Databasen etablerades under sommaren 1994.IT-kommissionen presenterade en lång rad förslag. Tilldessa hörde bl.a.Handlingsprogram för att främjautvecklingen av nya arbetssätt genom användning av IT i denoffentliga förvaltningenOffentlighållande av allmännapublikationer i databaserÖkat utnyttjande av de offentligabibliotekenStrategi för IT-användningen i skolan i varjekommunUtvecklande av elektroniska läromedelProgramför en utbyggnad av distansutbildningenUtnyttjande av ITför att göra sjukvården effektivareInvesteringar iinfrastrukturenIT-nätverk till mindre och medelstoraföretagKraftsamling av IT-forskningenEnligt vår mening är det av största vikt att förslag genomförs. Regeringen bör senast ikompletteringspropositionen för presentera hurdetta avses ske.Sedan regeringsskiftet har deinformationsteknologiska frågorna givits en avsevärt mindretyngd i regeringens arbete. Det momentum som skapade utnyttjades inte. Statsministern harnumera ingen delaktighet i det informationsteknologiskaarbetet. En viktigt symboleffekt har därigenom gått förlorad.Regeringen tillsatte först en nykommission. Den nya kommissionen leds inte avstatsministern. Inte heller ingår de direkt ansvarigastatsråden. Det är att beklaga att deninformationsteknologiska utvecklingen därmed förefaller attha reducerats till vilken fråga som helst i densocialdemokratiska regeringens utredningsväsende.Inriktningen av den nya arbete ärpåfallande passiv. Ledord vid presentationen avkommissionens uppdrag var ''förvalta'' och ''lugnaretempo''. Någon ambition att medverka till att skalltillhöra den globala utvecklingens spjutspetsar återfinns intei kommissionens direktiv. I avstegen från den förraregeringens ambitioner i just detta hänseende ligger denallvarligaste bristen i den socialdemokratiska regeringenssyn på informationsteknologin. löper därmed risk attförlora mot länder med mer insiktsfulla regeringar.Av de områden den nya kommissionen skall ägna mödablir också skolan till en fråga bland andra. Den nödvändigagenomgången och reformeringen av lagstiftningen för attanpassa denna till de nya villkoren nämns inte ens.Det socialdemokratiska uppdraget till IT-kommissionendevalverar möjligheter att på ett centralt områdeutveckla konkurrensförmågan. Regeringens uttalanden omatt slaget om informationstionsteknologin är vunnet visarhur lite den förstått av det nya samhällets villkor i allmänhetoch av informationsteknologin i synnerhet.Nu är inte tid för förvaltning och lugnare tempo utan förhögre ambitioner.9 Den öppna IT-kommissionenInformationsteknologiutvecklingen världen över avgörsinte av regeringar och riksdagar. Drivkraften ligger i enskildamänniskors vetgirighet och i den styrka teknologinbevisligen har. Likväl har regeringar viktiga, men iförhållande till den mer traditionella politiken annorlunda,uppgifter också på detta område.Den förra regeringens definierade denstatliga uppgiften som att stimulera och stödja, att undanröjahinder och att vara ett föredöme för andra. Kommissionensjälv strävade efter att vara en del av den sistnämndauppgiften.Att statens uppgift formuleras just så är av stor betydelse.En statlig ''IT-politik'' riskerar att lägga hinder ivägen för den spontana utveckling som ärinformationsteknologins signum.Vad regeringens nya kan åstadkomma ärmot den bakgrund som här har angivits oklart. Behovet avstimulans och engagemang är däremot oförändrat.Moderaterna har sedan regeringsskiftet fortsatt detinformationsteknologiska idéarbetet i den anda som den förraregeringens angav. Detta arbete ges nu enfastare form, den öppna IT-kommissionen.Den öppna har samma ledning som denförra regeringens . Den öppna kommissionenhar som främsta syfte att fördjupa de analyser som dennakommissionen inledde. Framför allt gäller det de nödvändigainsatserna i skolan och reformeringen av rätten. Härtillkommer också att läggas bl.a. frågan ominformationsteknologins betydelse för och effekter påsamhällsutvecklingen i ett större perspektiv.Den öppna arbete utförs i sin helhetelektroniskt. Att kommissionen är öppen innebär att den somvill är inbjuden att delta. Det gäller också ledning ochledamöter av den nuvarande regeringens IT-kommission.Arbetet på varje delområde kommer att organiseras som ensärskild virtuell konferens. Resultatet av kommissionensarbete kommer att avrapporteras kontinuerligt. Ett inflöde avkunskap om informationsteknologiarbetet inom EU kommeratt säkerställas.10 Att stödja och stimuleraÄven om de viktigast delarna av deninformationsteknologiska utvecklingen sker utanförpolitiken finns det betydelsefulla politiska uppgifter attutföra på vart och ett av de områden som den tidigare angav som ett statligt ansvar.För att stödja och stimulera en angelägen utveckling kan,som nämnts, skolan spela en avgörande roll. Det kräveremellertid att skolan förmår bryta med ibland mer änhundraåriga utbildningstraditioner och ta tillvara demöjligheter som den nya teknologin öppnar.Det finns många goda exempel på hurinformationsteknologin kan förnya undervisningen.Ölyckeskolan utanför är bara ett av dessa. Intressantnog har Ölyckeskolan, som är utrustad med genomgåendemodern teknik, inte kostat mer än att bygga en konventionelllågstadieskola.De skolor som varit särskilt framgångsrika har integreratinformationsteknologin i alla ämnen, inte bara i teknik ochnaturvetenskap som ofta och förledande uppfattas som deämnen där den nya teknologin mest av allt hör hemma.Informationsteknologins verkliga genombrott iundervisningen kommer först när den inte längre uppfattassom en teknik utan som ett nödvändigt och i undervisningenintegrerat hjälpmedel.En förnyelse av undervisningssituationen i tusentalssvenska skolor kan inte kommenderas fram. Snarare handlardet om att finna former för en bred stimulans av skolorna,oberoende av dessas informationsteknologiskautvecklingsnivå.Ett omfattande förslag till en nationell aktion för enförnyelse av undervisningen genom en ökad användning avinformationsteknologi utarbetades på uppdrag av den förraregeringens och finns för beredning och kompetensutveckling. Förslagetbygger på ett brett deltagande av myndigheter, nätoperatörer,mjukvaruproducenter, läromedelsförlag m.fl. i etterbjudande till alla skolor. Dessa skulle i gengäld förpliktasig att leva upp till vissa grundläggande ambitioner.Det är nödvändigt att genomföra en aktion som utnyttjarall den kreativitet som skolan rymmer. Aktionen får intemotverkas av en påstådd brist på resurser, desto mera somen förnyelse av undervisningen inte är kostnadsdrivande.Även om den nämnda stiftelsen har ett huvudansvar,inte minst för att bidra till finansieringen av en nationellaktion, vilar naturligtvis också ett betydande ansvar påregeringen, på skolmyndigheterna och -- för den högreutbildningen -- på universitet och högskolor. Regeringenmåste ha en strategi för informationsteknologin iutbildningen. Någon sådan strategi finns inte ens antydd ibudgetpropositionen.De nödvändiga åtgärderna kan sammanfattas på följandesätt:Skoldatanätverket bör byggas ut skyndsamt. Till nätetskall alla landets skolor, också skolor för de förstaårskurserna, vara uppkopplade. En aktiv användning måsteuppmuntras.Skolans undervisningsmiljö måste förnyas, bl.a. med hjälp av informationsteknologin.Teknikintroduktionen och lärarfortbildningen måste ske i ettsammanhang. Lärarnas kompetens och förmåga att vägledaeleverna är av största betydelse för en framgångsrikbreddning av informationsteknologianvändningen.Villkoren för distansutbildning måste utvecklas. Staten kangenom upphandling bidra till en teknisk och pedagogiskutveckling. Utbildningsinstitutioner ochinformationsteknologiska företag bör stimuleras tillsamverkan.Distansutbildning bör vara ett naturligt inslagockså i den normala skolundervisningen. Universitet ochhögskolor bör på distans kunna berika skolans dagligaundervisning.Krav bör ställas på varje skola att årligenredovisa ambitioner och resultat på detinformationsteknologiska området. Redovisningen skallgöras tillgänglig för elever och föräldrar.Universitet ochhögskolor bör vara spjutspetsar i deninformationsteknologiska utvecklingen. Insatserna på dettaområde bör påverka resurstilldelningen till respektiveläroanstalt.Regeringen bör utan dröjsmål för redovisa huren samlad aktion för en förnyelse av utbildningen enligtdessa riktlinjer kan genomföras.Förnyelsen av skolans undervisning underlättas också avdet Nordiska skoldatanätverk som introducerades av denförra regeringen och av . Genomdetta nätverk kan nordiska elever samverka och utveckla dennordiska identiteten.Informationsteknologin kommer att få stor betydelse föratt utveckla en levande distansutbildning. Den kan bli ettviktigt inslag i den normala ungdomsutbildningen menockså spela en avgörande roll i utvecklandet av former förden kontinuerliga kompetensutvecklingen. Ytterligare behovav kompetensutveckling kommer dessutom att genereras avden teknologiska utvecklingen själv. Kan en livslång ochpersonlig kompetensutveckling främjas med hjälp avmodern informationsteknologi på distans och i interaktivaformer innebär det stora möjligheter för det kompetenslyftSverige behöver.Den nuvarande regeringen säger sig vilja ta initiativ till ensvensk motsvarighet till det brittiska . Deplaner som regeringen härvid redovisat är emellertid vaga.Ett program, som svarar mot de behov som redan på kortaresikt måste kunna tillfredsställas bör ha följande inslag:Allauniversitet och högskolor skall öppna kurser förinformationsteknologiskt baserad distansutbildning. Tilldessa bör studenter direkt kunna anmäla sig. Sådanundervisning gör det möjligt för studenterna att få tillgångtill den bästa, inte bara den närmaste, kunskapen.Ensärskild organisation, Det öppna , bör bildas.Organisationens uppgift skall vara att koordinerauniversitetens och högskolornas informationsteknologisktbaserade distansutbud. Organisationen bör underställaslärosätena i samverkan, och alltså vare en del avuniversitetens och högskolornas ordinarie organisation.Tillorganisationen bör avdelas ett visst basanslag, bl.a. för att tillkursutbudet också knyta framstående utländska universitet.Regeringen bör skyndsamt återkomma till medförslag till ett öppet universitet enligt de här redovisaderiktlinjerna.11 Att undanröja hinderLagen skall fungera som skydd för angelägna,gemensamma intressen. Men den skall också ge utrymme fördynamik. Behovet är stort av en tvärgående revision avall sådan lagstiftning som har beröring medinformationsteknologin.Det är osannolikt att regeringens nytillsatta kommission ärett lämpligt forum för en sådan lagrevision. I kommissionensdirektiv nämns inte detta område ens för analys. Från denöppna IT-kommmissionen kommer visst underlag att kunnagöras tillgängligt.För att en mera generell revision av lagstiftningen skall fåden nödvändiga kraften behöver en särskild lagkommissiontillsättas. Det bör ske skyndsamt. Kommissionens förslag böroch presenteras kontinuerligt. Inget hindrar heller attkommissionen arbetar i avdelningar för att undvika dröjsmål.Utgångspunkten för arbetet skall vara att göra all lagstiftningså beskaffad att den oberoende av enskildheter i den tekniskautvecklingen kan ge utrymme för den nödvändigakreativiteten, som den skyddar sådana intressensom staten har särskild anledning att vaka över.När det gäller datalagen kommer, som nämnts, det väntadeEU-direktivet att skapa klarhet om de europeiskaförutsättningarna. Från svenska utgångspunkter hardatalagsutredningen presenterat ett förslag till förändring avdatalagen (SOU 1993:10).Hur en ändamålsenlig datalag, så utformad att den främjaranvändningen av informationsteknologin, men som skyddarden enskildes integritet, skall vara beskaffad är föremål föråtskillig diskussion. Bl.a. har frågan ställts om det överhuvudtaget är ändamålsenligt att stifta lag som är knuten till enspecifik teknik. Ett alternativ skulle kunna vara en merallmängiltig integritetslagstiftning.Starka skäl talar för alternativet en allmängiltigintegritetslagstiftning. En sådan lagstiftning skulle ange denenskildes rätt att råda över information av personlig art. Enallmän integritetslagstiftning skulle bli en enskildrättighetslagstiftning medan en datalag mer får karaktären avstatlig regleringslag. Svårigheten att göra en datalag rimligttidsobunden skall heller inte underskattas.Inget annat land har så mycket information om enskildaindivider samlade på dataregister som har. Ingetannat land har heller ett registersystem som är så tillgängligtför vem som helst som det svenska. I vårt land säljermyndigheterna information som i andra länder betraktas somytterst personlig och i behov av integritetsskydd.Strävandena att vidga informationsteknologianvändningenoch skydda den enskildes integritet måste ses i ettsammanhang. En bred användning, speciellt av datorer,kräver en fast politik till skydd för den enskildes integritet.Ny teknik väcker alltid oro. Det är knappast förvånandedå särskilt datateknik av vissa snarare ses som ett medel förkollektivets kontroll och planering av samhället, än som ettmedel för att stärka medborgarnas möjligheter att bådekunna kontrollera den offentliga makten och att utnyttja ettväxande utrymme för den egna kreativiteten. Densocialdemokratiska datatraditionen ger fog förmisstänksamhet.Sverige har fört en i vissa delar bakvänd politik i frågorsom rört datateknikens användning. I stället för att stiftalagar till skydd för den enskildes rättssäkerhet och integritet,har statsmakterna inte bara utnyttjat datatekniken till attytterligare utvidga ett redan omfattande uppgiftsinsamlandeoch registrerande utan också till att underblåsa enföreställning om att det åvilar statsmakterna att planera fördatoranvändandet i det svenska samhället. Datatekniken harsnarare använts för centralisering , ibland t.o.m. för attförverkliga socialistiska ambitioner, än för att främja detdecentraliserade och öppna samhälle den ger möjlighet till.Det finns skäl att vända sig emot en sådan utveckling.Statsmakternas uppgift bör i första hand vara att tillse att dennya tekniken -- det må vara datorteknik eller annan nyteknik -- främjas på ett sätt som inte inkräktar påmedborgarnas rätt till liv, egendom eller integritet.Genom en ny integritetslagstiftning är det angeläget attskapa en ökad förutsebarhet vad gäller innehållet i ADB-baserade offentliga handlingar. Myndigheternas ADB-hantering bör hårdare knytas till ändamålet för de insamladeuppgifterna. Detta kan ske genom att myndighetens ADB-hantering i lag preciseras till myndighetsutövningen.Därigenom begränsas myndighetens möjlighet attsammanställa nya handlingar.Datainspektionen bör genom föreskrifter reglera vilkahandlingar och samkörningar som en myndighet får göra.Insamlade uppgifter skall användas av den myndighet somsamlat in dem. Ändamålsknytningen bör leda till att utbytetav information mellan myndigheter begränsas. En mer precisknytning av myndigheters dataanvändning till den egnamyndighetsutövningen och ändamålet med insamladepersonuppgifter skulle utgöra viktiga förstärkningar avintegriteten.Riksdagen bör mot bakgrund av vad som här har anförtshos regeringen begära förslag till ny lagstiftning påintegritetsområdet att ersätta dagens datalag.12 Att vara föredömeRegering och riksdag skall inte lägga fast någon politik förinformationsteknologin. En sådan politik blir nästan medsäkerhet kontraproduktiv. De offentliga organen kanemellertid tjäna som föredömen genom den egnainformationsteknologianvändningen. En effektiv -- ochöppen -- förvaltning blir lättare att uppnå med hjälp av dennya teknologin.En ökad användning av informationsteknologi i deoffentliga förvaltningarna förbättrar möjligheterna tillrationalisering och hushållning med skattebetalarnas pengar.Det är angeläget att alla sådana möjligheter tas tillvara. Detstatliga toppledarforum som introducerades av den förra , bör få motsvarigheter också i varje landstingoch kommun.Informationsteknologin måste emellertid också utnyttjasför att vitalisera demokratin genom att ökagenomskinligheten i förvaltningarnas arbete. Flera åtgärdersom verkar i denna riktning kan snabbt genomföras. Ettprogram på detta område bör ha följande innehåll:Allamyndigheter skall kunna nås elektronisktUppkopplinggenom datapost med daglig svarsskyldighet bör inrättas hosmyndigheterna. Svar på enklare frågor skall kunna lämnaspå elektronisk väg inom 24 timmar.Regeringskansliet börvara ett föredöme i fråga om elektronisk tillgänglighet.Regeringens beslut och information om dessa skall finnasomedelbart tillgängliga.Också offentliga utredningar ochmotsvarande skall kunna nås elektroniskt. En instruktion omdetta bör ingå i alla utredningsdirektiv.Riksdagen måstesträva efter största möjliga allmänna tillgänglighet i fråga omuppgifter, underlag och beslut. Det innebär att motioner,betänkanden, anföranden och beslut lätt skall kunna nås avalla intresserade på elektronisk väg.Sveriges medlemskap i kommer att ökainformationströmmen av europeiska nyheter. Det bör vararegeringens skyldighet att sörja för att den europeiskainformationen blir lätt lättillgänglig. Speciella databaser börupprättas i detta syfte.De statliga universiteten och högskolorna bör -- somföredöme -- ställa sina kunskaper till förfogande förföretagen, i synnerhet de mindre. Ett förslag av dennainnebörd bereds i ochkompetensutveckling. och högskolor bördessutom ha de högsta ambitioner i fråga om deltagande idet EU-nät för europeiska forskningsinstitutioner som förnärvarande planeras.På samma sätt som de högre lärosätenas kunskaper kangöras mer tillgängliga kan Patent- och registreringsverketmed informationsteknologins hjälp spela en mera aktiv,kunskapsförmedlande roll. Det bör ankomma på verket att tainitiativ i denna riktning.13 Fortsatt avregleringSverige, har som nämnts, en av världens mest liberalatelelagar. Det ger vårt land ett försteg i den världsomfattandeavreglering av telekommunikationsområdet som förestår.Avregleringen och konkurrensen öppnar nya möjligheter.Från vissa håll har det framförts att staten skall ta ett specielltansvar för att bygga upp infrastrukturen påtelekommunikationsområdet. Utvecklingen visar med allönskvärd tydlighet att det är fel. Det finns många exempel påmassiva statliga satsningar som, förutom att de kostat pengar,förhindrat en riktig och sund utveckling.Det är emellertid viktigt att staten handlar så attkonkurrensen främjas och en fortsatt utbyggnad avinfrastrukturen främjas. Kommunikationsnätverken är aldrigfärdigbyggda.Också staten och indirekt skattebetalarna har gynnats avden informationsteknologiska utvecklingen och den öppnakonkurrensen. Genom en samlad upphandling genomStattels försorg har kostnaderna kunnat pressas, samtidigtsom servicegraden höjts och lokala anpassningar blivitmöjliga.Erfarenheter från länder utanför som öppnat upptelemarknaden för konkurrens, bl.a. , ochNya , visar att inte minst de boende i glest befolkadedelar vinner på utvecklingen.OECD har belyst bl.a. detta fenomen i rapporten ''TheBenefits of ''. Summeringen av fördelar och nackdelar gerett entydigt resultat. Fördelarna med ökad konkurrensöverväger kraftigt nackdelarna -- och det gäller inte bara deekonomiskt välutvecklade länderna Rapporten visar att närflera telefonbolag bygger parallella telenät och konkurrerarom kunderna blir resultatet positivt. Priserna sjunker,kvaliteten på teletjänsterna förbättras och vanliga hushåll fårbättre service.OECD-rapporten har väckt berättigad uppmärksamhet.Den är baserad på erfarenheterna från länder som, liksomSverige, har genomfört en liberalisering på detinformationsteknologiska området.I har avregeleringen dessutom förenats med reglerför att tillgodose kommunikationsbehoven i landets alladelar.Avregleringen och liberaliseringen av lagstiftningen måstenu drivas vidare.Telia, det tidigare , är utsatt för konkurrens.Ett naturligt fortsatt steg är att staten avvecklar sittägarintresse i bolaget. bör således säljas. Det bör i enförsta etapp ske genom att en minoritetspost bjuds ut. i övrigt bjudas ut på motsvarande sätt.Utöver en privatisering av finns det skäl att ocksåanalysera andra åtgärder i avreglerande syfte. Regeringenbör återkomma till med förslag till privatisering avTelia och en fortsatt avreglering avinformationsteknologiområdet, enligt med vad som här haranförts. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ettprogram för en bred användning av informationsteknologini enlighet med de rekommendationer som presenterades i''Vingar åt människans förmåga'',2. att hos regeringen begär förslag till ettprogram för informationsteknologins användning i skolanoch den högre utbildningen i enlighet med vad som anförtsi motionen,3. att hos regeringen begär förslag till ett systemför öppen högre distansundervisning i enlighet med vad somanförts i motionen,4. att hos regeringen begär en skyndsamgenomlysning av all lagstiftning i syfte att anpassa denna tillnya villkor i enlighet med vad som anförts i motionen,15. att hos regeringen begär förslag tillintegritetslagstiftning att ersätta den nuvarande datalagen ienlighet med vad som anförts i motionen,16. att hos regeringen begär förslag till en ökadöppenhet hos myndigheter (motsvarande) i enlighet med vadsom anförts i motionen,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder i syfte attfrämja en ökad kunskapsöverföring mellan universitet,högskolor och företag,8. att hos regeringen begär förslag om enförsäljning av i enlighet med vad som anförts imotionen,29. att hos regeringen begär utredning omytterligare åtgärder för att avreglera den svenskatelemarknaden i enlighet med vad som anförts imotionen.2