mot · GI02A203 · 1995-01-25 00:00:00 — Det finns ingenting som säger att arbetstiden måste vara 40timmar . Tvärtom talar allt för att arbetstiden nu börsänkas eftersom effektivisering, automatisering, datoriseringetc. ger oss möjlighet att lönearbeta färre timmar. Avrättviseskäl bör en arbetstidsförkortning regleras vialagstiftning och den skall omfatta alla.Alternativet till sänkt arbetstid är hög arbetslöshet ochstora kostnader för staten att bekosta denna.Arbetstidslag från 1970Med industrialismen växte ett nytt begrepp fram: arbetstid.Från att som jägare och samlare ägnat om åretåt arbete krävdes nu 3 000 timmars arbetstid.Det var först som antog en lag somreglerade arbetstidens längd. Lagen innebar att arbetstidenbegränsades för företag med mer änfem arbetare. sänktes arbetstiden till45 timmar . lagstiftades om42,5 timmars normalarbetstid. Ett riksdagsbeslut 1970resulterade i en generell arbetstidslag som föreskrev 40-timmars normalarbetsvecka. har ingenting hänt iSverige. Internationellt har desto mer hänt.Sverige på tolfte plats i EuropaEn jämförelse av arbetstiden i 15 västeuropeiska ländervisar att placerar sig på tolfte plats när det gäller t.ex.metallindustrin. , och har undersenare halvan av 80-talet förkortat arbetstiden till mellan 37och , och har den längstaveckoarbetstiden i oavsett om man mäterarbetstiden eller . Kunskapen om dessaförhållanden är bristfällig i den svenska politiska debatten;märkliga argument kan höras om att ''inte kan gåföre'' genom att sänka arbetstiden! I har besluttagits som medför att arbetstiden sänks iveckan fr.o.m. 1 oktober 1995.Stort folkligt intresseDet folkliga intresset för sänkt arbetstid är stort. Enundersökning utförd av SCB (1987) visade att vill hasänkt arbetstid även om det innebär sänkt lön.Arbetstidskommittén (1989) visade att nästan hälften av detillfrågade vill använda framtida ekonomisk tillväxt tillkortare arbetstid och vill att arbetstidsförkortningenskall gälla alla. Det socialdemokratiska kvinnoförbundet harsedan 1972 drivit kravet på 6-timmars arbetsdag -- år 1990beslutade man att kravet skall vara fullt genomfört till år2000. de gröna har drivit kravet sedan partietbildades och såväl som de s.k.mittenpartiernas kvinnoförbund har 6-timmarsdagen på sittprogram.Motiv för sänkt arbetstidMotiven för sänkt arbetstid är flera:1. Anpassning till verklighetenDet finns ingenting som talar för att det kommer att finnasbehov av fler arbeten än det gör nu.Effektivisering, rationalisering och automatisering inomindustrin kommer att fortsätta, även om t.ex. en skatteväxlingskulle motverka att en del arbeten försvann.Normalarbetstiden måste därför anpassas till verkligheten.Håller vi fast vid 40-timmarsveckan kommer staten, genomskatteinkomster, att tvingas ta kostnaderna för högarbetslöshet -- en anpassning av normalarbetstiden tillverkligheten innebär att marknaden får ta ett större ansvaroch människors bidragsberoende minskar.2. Antalet jobb ökarGenom att dela på jobben skapas fler arbetstillfällen.Miljöpartiet de gröna räknar med att en arbetstidsförkortningmed under innevarande mandatperiod skulle gecirka 130.000 nya jobb i . Vi förutsätter då att entredjedel av den frilagda tiden ersätts med nyanställning.Statens ekonomiska vinst av detta är betydande --arbetslösheten beräknades 1994 kosta staten cirka 100miljarder kronor om även skattebortfall räknas in.Inom har man länge drivit frågan omsänkt arbetstid som ett medel att minska arbetslösheten. Deflesta EU-länder har redan kortare arbetstid än ochhar på det sättet säkrat jobb som annars skulle försvinna.Olika oberoende undersökningar avarbetstidsförkortningarna i visar att förkortningenav arbetstiden gav cirka200.000 nya eller säkrade jobb bara i metallindustrin.3. Välfärden ökarDen senaste arbetstidskommittén antydde att sänktarbetstid skulle hota delar av välfärden eftersom mindrearbete skulle bli utfört. Detta förutsätter emellertid att 40-timmarsveckan är det för evigt optimala; att 40-timmarsveckan närmast är att betrakta som en naturlag.Arbetstidsförkortningar inom flera länder i pekar i enannan riktning än arbetstidskommittén -- balansen isamhället ökar och individer mår bättre. Genom att sänkanormalarbetstiden kan livskvalitén öka både för dem som ärarbetslösa eller hotas av att bli arbetslösa, och för dem somidag finner att tiden inte räcker till ens för familj och barn.Ökad fri tid kommer dessutom att öka möjligheterna föregenarbete; reparation, odling, hantverk, bakning etc. dettakommer av många att upplevas som en stor välfärdsvinst.Välfärden kan öka också på ett annat plan: kortarearbetstid innebär sannolikt att tiden för start och slut påarbetsdagen sprids. Detta medför effektivare användning avkommunikationer och mindre krav på nya investeringar isådana.4. Jämställdheten ökarDen största arbetsbördan ligger på kvinnorna. De ärinte bara dubbelarbetande; de är ofta trippelarbetande genomatt såväl lönearbeta som ta huvudansvar för både hem ochkontakter med dagis, skola etc. Sänkt arbetstid har länge varitett krav från många kvinnoorganisationer. Sänkt arbetstidskulle öka förutsättningarna för jämlikhet eftersom enarbetstidsförkortning skulle bidra till att jämna utskillnaderna i arbetstider mellan män och kvinnor -- kvinnorarbetar deltid i betydligt större omfattning än män. Genomsänkt arbetstid ökar också förutsättningarna för att mannenskall ta ökat ansvar för hem, barn och familj.5. Barnfamiljernas möjligheter ökarFamiljer där båda föräldrarna arbetar heltid -- eller där enensamstående förälder arbetar heltid -- har det ofta svårt attfå ihop tidspusslet. Tid utgör helt enkelt en bristvara i mångafamiljer, vilket framför allt drabbar barnen. Många tvingasin i en situation där barn och föräldrar lever i olika världar.Kortare arbetsdag ger större möjlighet för föräldrar och barnatt umgås och för föräldrarna att klara av sin föräldraroll.Detta skapar förutsättning för ett samhälle med mindre våldoch färre droger.6. Rättvisan ökarInom vissa yrken har redan viss förkortning av arbetstideninförts. Mycket tyder på att det inom hela avtalsområdenkommer att träffas överenskommelser om förkortadarbetstid. Bl.a. har Metall beslutat prioritera sänkt arbetstid.Detta medför att orättvisor kommer att uppstå, som bara kanrättas till genom lagstiftad arbetstidsförkortning. Det ärdärför ett rättvisekrav att lagstifta om sänkt arbetstid iställetför att vissa grupper skall förhandla sig till detta.7. Färre arbetsskadorUrsprungligen var just skyddsmotivet det viktigaste skäletför sänkt arbetstid -- arbetstiden reglerades för att skyddaindividen från dåliga och tunga arbetsmiljöer inom främstindustrin. När kvinnor i stor skala tog steget ut påarbetsmarknaden hamnade de ofta i just tunga arbeten inomvården. Även om arbetsmiljöerna generellt förbättrats underde finns det fortfarande många arbetenmed hård fysisk belastning. I den senastelevnadsnivåundersökningen (1991) framkom att över hälftenav jobben kan betecknas som fysiskt slitsamma och över enfjärdedel som psykiskt ansträngande. har en stordel av dem som arbetar inom t. ex. vården oregelbundnaarbetstider, vilket ökar stress och risk för ohälsa. De projektsom genomförts med sänkt arbetstid inom vården ochhemtjänsten (t. ex. i och ) visar attsjukfrånvaron minskar -- i , därarbetsdagen sänktes , sjönk sjukfrånvaronmed en tredjedel! Genom sänkt arbetstid kan såledesarbetsskador och sjukskrivningar minskas inom både tungaoch stressande arbeten.ArbetstidsförkortningRegeringen avser att åter en gång utreda frågan om sänktarbetstid. Utredningen skall ha i uppgift att behandlalångsiktiga konsekvenser av olika typer avarbetstidsförkortningar, hur flexibla arbetstider kan införas isvensk lagstiftning samt hur EU:s arbetstidsdirektiv påverkardet svenska regelsystemet. de gröna menar attutredningen kan fortgå i vissa viktiga delar och att detta inteförhindrar en lagändring när det gäller normalarbetstid.Miljöpartiet de gröna menar att det inte bara är önskvärtmed en arbetstidsförkortning -- utan att det också ärnödvändigt. Vi menar att det bästa sättet att gå till väga är attändra lagen som reglerar normalarbetstiden så attarbetstidsförkortningen blir generell. Vårt mål är 6-timmarsdagen, men börnormalarbetstiden sänkas till 35 timmar.Med tanke på situationen på arbetsmarknaden är sänktarbetstid en prioriterad reform. de grönaaccepterar inte att arbetslösheten låses fast på en hög nivå,vilket blir följden av fortsatt 40-timmarsvecka. Därför börredan från normalarbetstiden sänkas till 35timmar för att redan under budgetåret ge effekt påarbetslösheten. Arbetsmarknadens parter bör ta ansvar förgenomförandet som en del av den fria förhandlingsrätten --förväntade löneökningar och effektiviseringar inomföretagen (av den frilagda tiden förväntas fyllas mednya arbetstillfällen, resten förväntas lösas genomeffektivitetshöjningar). Påbörjas den önskvärdaskatteväxlingen med sänkta arbetsgivaravgifter underlättasövergången ytterligare för de flesta företag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär ändringsförslag tillarbetstidslagen så att normalarbetstiden sänks från 40timmar ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att normalarbetstiden bör sänkastill ,3. att som sin mening, under förutsättning attyrkande 2 ej bifalls, ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att normalarbetstiden bör sänkas iveckan ,4. att som sin mening, under förutsättning attyrkande 2 eller 3 ej bifalls, ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att normalarbetstiden bör sänkas till 35timmar ,5. att som sin mening, under förutsättning attyrkande 2, 3 eller 4 ej bifalls, ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att normalarbetstiden bör sänkas till 35timmar ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om den fria förhandlingsrätten,7. att , under förutsättning att yrkande 2 bifalls,under anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder anslår2800000000 kr mindre än regeringen har föreslagit eller således ,8. att , under förutsättning att yrkande 3 bifalls,under anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder anslår2400000000 kr mindre än regeringen har föreslagit eller således .