mot · GI02U317 · 1995-01-25 00:00:00 — Efter öst/västkonfliktens nedmontering, murens fall ochfredsutbrottets år har varit de gäckadefredsförhoppningarnas årtionde. Antalet väpnadekonflikter -- i vardande eller redan utlösta -- har stigit ochhänsynslöshet, brutalitet och våld har firat tragiska triumfer,när makthunger lett till hårda konfrontationer. Detta gällersärskilt de inhemska konflikter som dominerar deninternationella scenen.I denna situation behövs alla goda krafter, initiativ ochuppslag för att finna vägar till konstruktiva fredsinsatser. Detgäller såväl statliga och mellanstatliga insatser som sådanasom görs utanför den officiella politiska strukturen. Medantraditionell diplomati visat sig ha sina begränsningar iinomstatliga konflikter, och inofficiella aktörer i många fallbefunnits ha haft andra möjligheter att agera för att öppna endialog mellan motstående parter i interna konflikter. Detfinns också exempel på ett fruktbart samarbete mellanregeringsorgan (som FN) och frivilliga organ (som ).Ett stärkt stöd till de frivilliga och folkligt baseradegrupper och organ som arbetar med dessa frågor är en logiskföljd av denna analys. Traditionellt har stöd till dessaorganisationer utgått från F2-anslaget, Information ochstudier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling.Från att ha varit ett extremt blygsamt anslag byggdes detunder upp till att vara uppe i 26miljoner kronor. Det har skett bl.a. genom att riksdagentydligt uttalat ambitionen att höja anslaget till att på siktmotsvara en promille av försvarsanslaget.Anslaget har använts dels i form av grundbidrag (numerakallat organisationsstöd), dels i form av projektbidrag tillorganisationer och projekt, som fyllt vissa kriterier.De senaste åren har anslaget successivt reducerats i direktstrid mot uttalade en-promille-mål; till 24miljoner kronor 1992/93, 1993/94 och till10 /95. Även om man räknar in icketidigare utdelade fredslotteripengar på ,kvarstår bilden av en särskilt hård behandling avfredsengagerade organisationer; en nedskärning på 35 %mellan 1993/94 och 1994/95 (jämförtmed ).För 1995/96 finns några fredslotterimedel atttillgå. Regeringens förslag innebär trots uttalanden omvikten av ''kunskap och intresse för frågor som rör fred ochsäkerhetspolitik'' en fortsatt nedskärning, reelltpå (från till 9,7 miljonerkronor). I ljuset av de senaste årens nedskärningar är dettaorimligt. Anslaget har redan om utsatts förbesparingar och nedskärningar som andra anslag drabbas avförst nu och i långt mindre omfattning.Med hänsyn till en-promille-målet blir anslaget än meranmärkningsvärt med tanke på att försvarsanslaget på intetsätt utsatts för en nedskärning i motsvarande omfattning.F2-anslaget är nu nere på en nivå som i relation tillförsvarskostnaderna motsvarar anslagets relativa storlek imitten av -- mindre än 0,25 promille.Riksdagen bör uttala avsikten att snabbt återställa bidragettill den tidigare högre nivån.Inom de givna ramarna är det viktigt att prioritera degenerella grundbidragen, som ger långsiktighet ochmöjliggör planering och effektivitet i utnyttjandet avbegränsade resurser. Detta gäller i synnerhet institut ochsamarbetsorgan, som svarar för ett strategiskt viktigt arbetegenom kunskaps- och nätverksbyggande. De kan däremotinte direkt vädja till enskilda medlemmar om extra stöd förde nödvändiga basresurserna, varför de mer än andra skadatsav de senaste årens nedskärningar. Speciella initiativ ochprojekt kräver goda basresurser för att alls kunna sättas isjön. Propositionens formulering om att ''aktivamedlemsinsatser är förutsättning för att bidragen skall nå sittsyfte'' är alltför kategorisk.Anslaget bör ha till mål att främja:1. uppbyggnad av kunskaper i fråga om hantering,transformering och lösning av konflikter,2. nätverksbyggande i fråga om aktörer, som sökerminimera konflikters skadeverkningar och finna fredligaformer för samlevnad,3. ett aktivt folkligt deltagande i arbetet för fred, rättvisaoch mänskliga rättigheter.F2-anslaget bör i fortsättningen rubriceras ''Information,studier och forskning om fredspolitik''. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att F 2-anslaget fr.o.m. budgetåret1995/96 rubriceras Information, studier och forskning omfredspolitik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att angivna mål bör bli vägledandeför anslagets fördelning mellan de sökande organisationerna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att grundbidragen bör prioriteras,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ett snabbt återställandeav F 2-anslaget till den tidigare högre nivån.