mot · GJ02Sk7 · 1995-10-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1995/96:19 Nya tidpunkter för redovisning och betalning av mervärdesskatt I propositionen föreslår regeringen att redovisningsperiodenför mervärdesskatt förkortas till en månad för skattskyldigasom redovisar mervärdesskatt varannan månad.När det gäller tidpunkten för redovisning och betalning av mervärdes-skatten föreslås att två redovisningstidpunkter införs. Redovisning ochbetalning av mervärdesskatt skall ske redan senast den 20:e imånaden efter den redovisningsperiod som redovisningen avser om beskatt-ningsunderlaget för beskattningsåret beräknas överstiga . Iövriga fall skall, liksom , redovisning och betalning ske senast den 5:e iandra månaden efter periodens utgång. Redovisningen för juni månad skallför samtliga skattskyldiga ske senast den 20:e augusti.Särskilda regler föreslås för s.k. små företag. Dessa innebär att gränsen förvilka som skall redovisa mervärdesskatten i särskild självdeklaration höjsfrån ett beskattningsunderlag på till ett beskattningsavdrag på1 miljon kronor. Det innebär att skattskyldiga som väljer att redovisa skatten iegen självdeklaration skall betala in preliminär moms som inräknas i denpreliminära F-skatten. Inbetalningen skall då ske redan den 10:e i månadenefter redovisningsperiodens utgång. Skattskyldiga som i stället föredrar attlämna mervärdesskattedeklarationer skall få göra detta.Skälet för regeringens förslag är i huvudsak statsfinansiella. En minskningav såväl löpande budgetunderskott som upplåningsbehov är givetvis avstörsta betydelse. Argumentet bör trots det synas något närmare.De förkortade redovisnings- och betalningsperioderna under omläggnings-året medför i sig en positiv engångseffekt på statsbudgeten på cirka 7-8miljarder kronor. Effekten uppkommer dels genom att de skattskyldiga somgår över från en till två månaders redovisningsperiod, dels genom att de förvilka betalningsperioden förkortas kommer att redovisa skatt för ytterligareen redovisningsperiod detta år. Hur engångseffekten fördelar sig på de tvåföreslagna ändringarna anges inte. Denna engångseffekt innebär dock ingenreell förstärkning av statsbudgeten i sig utan uppkommer endast genom detsätt på vilket inkomsterna i statsbudgeten periodiseras. I och med att någrafordringar inte tas upp på tillgångssidan innebär det att det framstår som omdet finansiella läget är bättre om pengar betalats in tidigare i stället för att deutgör en fordran för vilken intäkten redovisas följande år. Statens finanserblirinte bättre för att pengar betalas in i stället för den 20:ejanuari.När det gäller de löpande ökade ränteintäkterna för staten har dessaberäknats bli . Beloppet motsvaras av enmotsvarande förlust för företagen. Kostnaderna för de skattskyldiga på grundav omläggningen beräknas i sin tur leda till ett minskat skatteunderlag ochlägre inkomstskatter. Därtill kommer ökade administrativa kostnader förföretag och skattemyndigheter. Den långsiktiga årliga budgetförstärkningenför den offentliga sektorn, d.v.s. nettoeffekten av regeringens förslagberäknas mot denna bakgrund bli . Detinnebär i klartext att regeringen föreslår att staten för att den skall få in450 miljoner är beredd att åsamka skattskyldiga och sig själv 280 miljonerkronor i ökade kostnader och lägre inkomstskatter.Sammantaget innebär detta alltså att det är periodiseringsskäl som talar förengångsförstärkningen av budgeten och att regeringen är beredd att ökaföretagens och skatteförvaltningens kostnader med tillsammans 280 miljonerför att förstärka budgeten med 450 miljoner, om effekten av lägreinkomstskatter räknas med.Propositionen presenteras som regeringen har föravsikt att i lägga en proposition med inriktning på att skapa ökadtillväxt. Tyngdpunkten i den propositionen har sagts skall ligga på förslagsom avser att stimulera tillväxten i framförallt mindre och medelstora företag.Den s.k. tillväxtpropositionen läggs alltså som regeringenengångsvis drar in i kapital från företagen och löpandeökar deras kostnader med cirka 450 miljoner kronor.Stabila regler är av största vikt för tillväxten i näringslivet. Om detta synesenighet råda. Det bör därför noteras att regeringen i propositionen på sidan 17skriver att "skattebetalningsutredningen arbetar som tidigare nämnts förnärvarande på ett förslag om ett skattekontosystem. Införandet av ett sådantsystem kan komma att medföra ändrade förutsättningar också vad gällerredovisnings- och betaltiderna för mervärdesskatten." Av detta drarregeringen slutsatsen att detta nu inte bör utgöra hinder för att de nuföreslagna ändringarna genomförs.Detta innebar således att den socialdemokratiska regeringen är beredd attinom en tidsrymd ändra uppbördsreglernaförmervärdesskatt för företagen.Ett alternativ som hade givit betydligt större stabilitet och trovärdighet voreatt avvakta skattebetalningsutredningens slutliga förslag om ett skatte-kontosystem.I propositionen saknas också en konsekvensanalys av vilka effekter såvälengångsindragningen på som den löpande kostnads-ökningen på har på företagens kapitalförsörjning.Rimligt vore att effekterna av vad som i praktiken är en skattehöjning på450 och en engångsindragning på ovan nämnda beloppnoggrant analyserades.Däremot påpekas i konsekvensavsnittet att varje deklaration genommånadsredovisningen kommer att bygga på ett mindre omfattande underlagoch därmed bli något enklare att upprätta. Det förhållandet att företagensamtidigt måste upprätta tolv i stället för som sex momsdeklarationer perår berörs däremot inte ur förenklingshänseende.Sammantaget anser vi att förslagen i denna motion hämmar tillväxten inäringslivet. Trots de hänsyn som tagits sedan ursprungsförslaget lades lederförslagen till såväl påfrestningar på likviditet som soliditet förutom att deökar administrationen för både skattskyldiga och skattemyndigheter. För-slaget bör därför avslås. HemställanMed hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om nya tidpunkter förredovisning och betalning av mervärdesskatt i enlighet med vad somanförts i motionen.