ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02U316 · 1995-01-25 00:00:00 — () i är en oberoende,allmännyttig stiftelse, som etablerades 1986 på privatinitiativ. Förutom konfliktläkning i fält bedriver den vanligfredsforskning och förmedlar sina resultat till en bredallmänhet. Den är den enda i sitt slag i , efter attLunds universitet lade ned ochkonfliktforskning 1989.TFF bedriver på tredje året ett med hänsyn till såvälsvårigheter som kostnader utomordentligt fredsarbete i f.d.Jugoslavien och också i Georgien.Stiftelsen arbetar med analys, konfliktläkning ochdialogskapande. Den är samhällsvetenskapligt baserad ochfokuserar på den mänskliga dimensionen i konflikterna. Medfakta och ''early warning'' bidrar den till preventivdiplomati.Ett tjugotal rapporter har nått alla i det internationellasamfundet som berörs av . De har haftoerhört god spridning såväl i och som inomFN.TFF:s medarbetare reser i krigszoner med FN-status. Detas emot av alla parter på alla nivåer. TFF uppfattas som enopartisk och seriös goodwillmission. FN, ESK, UNHCR,medlare, humanitära organisationer och invandrarverk i t.ex.Norden är väl informerade om TFF:s arbete på platsen.I vår problemfyllda värld blir regeringar och andrabeslutsfattare mer beroende av enskilda organisationer föroberoende analyser och tolkningar baserade på kompetentaoch uthålliga insatser, som syftar till att förebygga, mildraoch lösa för såväl människor som ekonomier förödandekonflikter.Utan motivering skar den borgerliga regeringen ned TFF:sbidrag under anslaget F2 Information och studier omsäkerhetspolitik och fredsbefrämjande utveckling från400 000 till . Dagens bidrag räcker -- tackvare en sällspord sparsamhet -- till en fast anställd person ochca 1/3 av driften. Resten av verksamheten samt alltfältarbete, där tio personer är aktiva,finansieras med hjälp av engelska kväkarfonder och privatabidrag. Samtliga tio konfliktläkare arbetar utan ekonomiskersättning.Bidraget till TFF bör återställas till tidigare nivå, dvs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att återställa organisationsstödet tillTransnationella Stiftelsen, TFF, till vad som motsvarar detursprungliga bidragets reella värde , .
mot · GI02U403 · 1995-01-25 00:00:00 — har en omfattande ochhögkvalificerad industri för tillverkning av försvarsmateriel.Den är resultatet av en kombination av hög industriellkompetens, duktiga och förutseende beställare från detsvenska försvaret och möjligheter att exportera.Exporten har gjort det möjligt för industrin att underperioder med små och få beställningar från svenska försvarethålla beläggningen både i verkstäderna ochutvecklingsavdelningarna. En industri anpassad endast eftersvenska beställningar skulle, om det ens vore möjligt attbehålla kompetensen, vara en dyr modell för svenskaförsvaret och därmed för svenska staten. Svensktillverkningger billigare materiel, system anpassade efter svenskaförhållanden och oberoende gentemot en framtida osäkeromvärld. Vill vi ha svensk tillverkning av försvarsmaterielmåste vi ge goda möjligheter till export.Försvarsmateriel är politiska varor. I de flesta fall är detstatliga industrier som säljer till statliga myndigheter. Detinnebär att stora affärer kräver ett starkt politiskt stöd för attkunna fullföljas. Som exempel kan nämnas för haubitsexport till och för ubåtsaffären med . Export kräverockså politiska godkännanden i varje enskilt fall. harför detta en särskild myndighet, Krigsmaterielinspektionen,KMI.Under tidigare perioder har kraven på motköp vid svenskabeställningar utomlands varit låga. De under senaste årenhöjda kraven, t.ex. vid stridsvagnsköpen, bör ligga kvar föratt ge svensk industri samma villkor som omvärlden.Dagens svenska regelsystem skapar emellertid ett antalegendomliga inkonsekvenser. är ett exempel. Landetinvaderades och ockuperades av . Därefter befriadeslandet av en FN-styrka där också deltog med ettkrigssjukhus. Eftersom har en aggressiv granne ochligger i ett ''oroligt område'' får inte försvarsmaterielexporteras dit.Med gäller samma förhållanden. De är småsjälvständiga stater med behov av att kunna skydda sig motaggressiva grannar. De har tidigare på tvivelaktiga vägar köptRBS70 som skydd mot flygattacker. Möjligheter tillföljdleveranser bör öppnas. Vi bör inte förvägra andra staterrätten och möjligheten att försvara sig, bara därför att deligger i ett oroligt område.En annan inkonsekvens är att köperförsvarsmateriel från stater som vi inte tillåter export till.Under 1994 tecknades t.ex. kontrakt med om inköp avs.k. För att inte slå undan benen för egenindustri bör möjligheten till handel gälla antingen i bådariktningar eller inte alls. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om export av försvarsmateriel.
mot · GI02U405 · 1995-01-25 00:00:00 — FN:s generalsekreterare har begärtmedlemsstaternas stöd för sina planer på en stående FN-brigad för akuta insatser vid kriser och krigsutbrott. Planernahar fått svenskt stöd, men regeringen har markeratatt den inte anser att svensk trupp kan ingå i en sådanakutstyrka. Motivet är dels det svenska värnpliktssystemetsom innebär att svenska värnpliktiga inte kan kommenderasatt tjänstgöra utomlands, dels de redan stora svenskaåtagandena till stöd för FN:s fredsbevarande styrkor.Enligt vår mening vore en mer öppen svensk attityd till denplanerade akutstyrkan att föredra. Genom det kalla krigetsslut har antalet lokala konflikter, som tidigare neutraliseratsgenom spelet mellan stormaktsblocken, åter blivit aktuellaoch i flera fall lett till öppna krig. Risken att denna utvecklingfortsätter är påtaglig. Kan inte FN finna metoder att på etttrovärdigt sätt förhindra sådana krigsutbrott -- eller skyddaländer eller befolkningsgrupper som utsätts förkränkningar -- riskerar världsorganisationens auktoritet atturholkas. Kriget i Bosnien och dess konsekvenser antydervad som kan stå på spel.Nu är inte existensen av en akutstyrka det avgörande förFN:s möjligheter att ingripa på ett tidigt stadium i enkonflikt. Det avgörande är de veto-berättigadesäkerhetsrådsmedlemmarnas vilja eller ovilja att binda sigför ett ingripande och enas om den nödvändigafinansieringen innan det blir . Också i det avseendetär kriget i Bosnien en antydan om vad som står på spel.Risken är stor att FN:s och dess medlemmars vilja att ingripatill stöd för FN:s egna principer kan komma att minska istället för att öka.Men om viljan att ingripa på ett tidigt stadium för attförhindra att en konflikt eskalerar på nytt skulle uppenbarasig, skulle en akutstyrka av det slag generalsekreterarenföreslagit vara till stor hjälp. Men möjligheten att skapa ensådan styrka är givetvis också i hög grad beroende avmedlemsstaternas vilja att aktivt medverka. Men det måstedå handla om en vilja att verkligen infria gjorda utfästelser.Rundhänta löften utan täckning hjälper inte långt.F.n. pågår en utredning om att sätta upp en svensk FN-brigad om ca 2000 man för fredsbevarande uppgifter.Utredningen väntas vara klar . Det är enligt vårmening önskvärt att även möjligheterna till svensktdeltagande i en akutstyrka av det slag Boutros-Ghaliskisserat utreds. Det kan inte vara omöjligt att lösaakutstyrkans personalbehov med hjälp av annan personal änvärnpliktiga. Skulle detta ändå bedömas som olämpligt,återstår andra tänkbara svenska direktinsatser. Den mestpåtagliga är att ställa transportkapacitet till akutstyrkansförfogande. Utan möjlighet att snabbt förflytta denna styrkarunt jorden förlorar den mycket av den avskräckande effektsom den avses få. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att möjligheten till ett aktivt svensktdeltagande i någon form i FN:s akutstyrka skyndsamt utreds.
mot · GI02U408 · 1995-01-25 00:00:00 — För att begränsa spridningen av kärnvapen och för attslutligen eliminera dem, kom ett icke-spridningsavtal tillstånd för att verka under . går tiden för avtalet utoch därför kommer de stater som undertecknat icke-spridningsavtalet att mötas i för attutvärdera avtalet och besluta om dess framtid.Kärnvapenstaterna har uttryckt sin önskan om att förlängaavtalet . Detta kan tolkas så att världen skulleacceptera att vissa stater har rätt att inneha och hota medkärnvapen medan andra inte har det. De stater, som skrivitunder avtalet och deklarerat att de inte kommer att anskaffakärnvapen, utsätts för ingående inspektioner av , somt.ex. Kärnvapenstaterna däremot undgår heltkontroll och har dessutom inte medverkat till någonnedrustning av större betydelse. De har inte heller gettuttryck för att de inom rimlig tid avser att överge doktrinerom kärnvapen som avskräckning.Den internationella pressen på icke-spridning har varitbetydligt starkare än på nedrustning och eliminering avkärnvapen. Samma villkor och kontroll skall givetvis omfattade stora kärnvapennationerna för att snabba på avvecklingenav kärnvapen. Diskriminering bör inte ske. Underförutsättning att avtalet revideras så att alla behandlas påsamma sätt utan diskriminerande faktorer samt att genuinaförhandlingar om den totala avvecklingen av kärnvapenpåbörjas, så bör avtalet förlängas avexempelvis . bör verka för att icke-spridingsavtalet revideras och förlängs på bestämd tid.I icke-spridningsavtalet ingår att kärnvapenstaterna inteöverlåter kontrollen av kärnvapen till andra stater. Forskarepå området varnar för att kanleda till att kärnvapen sprids på ett nytt sätt, nämligen omEuropeiska unionen beslutar om ett gemensamt försvar medtillgång till engelska och franska kärnvapen. måste iregeringskonferensen klart ta avstånd från att kontrollen avkärnvapen sprids inom ramen för ett gemensamt försvarinom EU. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av revidering av icke-spridningsavtalet och förlängning enbart ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen angetts om spridning av kärnvapen inomEuropeiska unionen.
mot · GI02U501 · 1995-01-25 00:00:00 — Kooperationens medverkan i beslutsprocessen inom EU EU-medlemskapet förutsätter att olika svenska intressenkommer till tals i en betydligt mera kompliceradbeslutsprocess . Det gäller såväl när beslutenbereds i som när inflytandet skall utövas gentemotEU:s institutioner.Socialdemokraterna har tidigare föreslagit att regeringenskall samverka med näringslivet ocharbetstagarorganisationerna för att bereda de svenskapositionerna inför besluten inom EU.Eftersom den traditionella svenska modellen baserar sig påsamverkan mellan olika intressenter även utanför detraditionella arbetsmarknadsparterna, bör ävenkooperationen och andra folkrörelser ha en given plats närbesluten skall fattas.Inom handlar det om att man iberedningsprocessen inför beslut också låter kooperationenoch folkrörelserna inkomma med synpunkter så attvederbörlig hänsyn kan tas till dessa.Inom EU:s institutioner handlar det om att ett stort antalsvenska företrädare skall delta i olika kommittéer ocharbetsgrupper. I flera fall finns det också möjlighet förmedlemsländerna att utse företrädare för de ekonomiska ochsociala intresseorganisationer som berörs av frågorna.Vid sidan om det ekonomiska och sociala rådet handlar detexempelvis om rådgivande kommittén för konsumentfrågor(CCC), styrkommittéerna för strukturfondernas användning,utbildningsprogrammen (, m.m.),småföretagsprogrammen, kommittén för handel ochdistribution (CCD) med flera.Det kan också handla om särskilda kommittéer församarbete mellan och EU, som inrättas för att följarelationerna mellan EU och medlemslandet i olika frågor.Vi anser att den , somsvenska företrädare i olika organ med anknytning till EUskall utses prövar lämpligheten av att utse företrädare för iförekommande fall berörda folkrörelser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kooperationen och folkrörelsernaskall beredas tillfälle att medverka i den beslutsprocess somföljer av det svenska medlemskapet i EU.
mot · GI02U503 · 1995-01-25 00:00:00 — Vidarebör hänsyn tas till den snabbt förbättrade konjunkturen i fleraEU-länder vid bestämningen av projektens tidsprofil, och atttidigare planer beträffande medverkan i TENs börstödjas trots landets nej i EU-folkomröstningen den28/11 1994.Folkpartiet kommer att i positiv anda behandla förslagriktade till medlemsländerna från kommissionen beträffandeolika satsningar på IT-teknologi och kommunikation (TEN-TNA, TEN-ISDN, samt TEN-IBC).AvslutningFolkpartiet liberalerna ser medlemskapet som ett redskapför att påverka utvecklingen i vårt eget land, i ochvärlden. Vårt liberala engagemang för det internationellasamarbetet stannar inte vid EU:s gränser. En viktig uppgift iEU blir därför att verka för att unionen blir betydligt öppnareoch mer solidarisk mot omvärlden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en stärkt roll för ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatteväxling för miljön,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte bör fårätt att emittera obligationer i eget namn för att finansieratranseuropeiska nätverk,34. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att Öst- ochCentraleuropa får fritt tillträde till marknaderna i EU för sinaprodukter som ett led i en kompromisslös, uthållig ochideologiskt central del av vår liberala ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att miljöavgifterbeslutas som miljöfrågor och inte skattefrågor i EU,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en fortsatt restriktiv alkohol- ochtobakspolitik och om opinionsbildning mot dopning ochalkoholmissbruk inom EU,47. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett aktivt EU-samarbete för attbekämpa droger av alla slag,48. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om roll som pådrivande fören avreglering av, och om minskat stöd till, EU:sjordbrukspolitik,59. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det framtida nordiska samarbetet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av detinfrastrukturella samarbetet,611. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om offentlighet inom EU.112. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av ett svensktengagemang i budgetfrågorna inom EU,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bekämpningen av fusk ochbedrägeri förutom genom bättre sanktionsmöjlighetergenom bl.a. avreglering och frihandel.7
mot · GI02U601 · 1995-01-25 00:00:00 — Rätten till fri miljöinformation För att brott mot internationella avtal och internationell lagskall upptäckas krävs att det finns en fungerandeinternationell tillsyn. En förutsättning för en fungerandetillsyn är att det finns öppen och fri information om de olikaländernas åtgärder och brist på åtgärder. Tillgång till friinformation gör det möjligt för enskilda, miljöorganisationeroch andra stater att kontrollera om stater följer sinainternationella förpliktelser. I de fall en stat bryter mot eninternationell miljööverenskommelse borde den kunna fällasav en internationell miljödomstol, vilket föreslåri en annan motion till årets riksdag. Men rätten till öppen ochfri information krävs naturligtvis även om inte eninternationell miljödomstol inrättas.Miljöpartiet de gröna anser att det är en självklarhet attenskilda och organisationer ska ha rätt till fri information föratt kunna påverka beslut samt för att kunna följa upphuruvida länder följer sina åtaganden. Denna inställning haräven gett uttryck för.För att säkerställa denna rätt kräver att densvenska regeringen inom FN aktivt skall verka för att enkonvention upprättas om fri information till uppgifter somrör miljön. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i FN skall verka för att enkonvention om fri information till uppgifter rörande miljönupprättas.
mot · GI02U603 · 1995-01-25 00:00:00 — Mänskligheten står nu inför en situation som innebär attgränsen för jordens bärkraft närmar sig med hotandehastighet. En världsomspännande global insats för attminska människors belastning på jorden kräver såvälpersonliga, lokala, nationella som globala beslut.Miljöpartiet de gröna anser att det i vissa klart definieradeområden krävs överstatliga beslut. Ett sådant område ärgränsöverskridande miljöförstöring som hotar vårgemensamma överlevnad. krävde vi i att skulle verka för inrättandet av eninternationell miljödomstol. avslog då vårhemställan med motiveringen att det endast var en minoritetav världens länder som var intresserade. Intresset har nuökat, kunskaperna har ökat, FN:s stora miljökonferens i Riohar avhållits och det upprop som 1.600 forskare (varav 102nobelpristagare) undertecknade (Varning till mänskligheten)har inneburit ett av de nödvändiga genombrotten.De internationella domstolar som finns är intetillräckliga. En internationell miljödomstol kan bli etteffektivt medel för att tvinga stater, som anslutit sig tilldomstolen, att följa miljörättsliga förpliktelser. Dessutomkan domstolen verka som en stark påtryckare för attstimulera utvecklingen inom miljöområdet. En annan viktigdel är att miljödomstolen kan hjälpa till att skapa deninternationella praxis som saknas på miljörättens område.Det är av yttersta vikt att inte bara stater får talesrätt viddomstolen; även miljöorganisationer bör ha talesrätt.Vi föreslår att inom FN verkar för att eninternationell miljödomstol skapas som är öppen för allanationer och andra berörda parter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skall verka för eninternationell miljödomstol där såväl länder sommiljöorganisationer har talesrätt.
mot · GI02U607 · 1995-01-25 00:00:00 — Daw Aung , fredspristagare, sitterfortfarande i husarrest sedan 20/7 -89. visar detregerande SLORC (State and Order RestorationCouncil) ett vänligare ansikte. Ledande personer mötte SuuKyi och visade mötet i och också i burmesisk press, dömdes fredliga oppostitionsaktivister tillmellan sju och fängelse. Några var Daw AungSan Suu Kyi:s kamrater. Förtrycket tar inte semester och harpågått de som SLORC suttit vid makten, ingenförbättring har skett för de mänskliga rättigheterna.Rapporter från Amnesty visar fortsatta kränkningar iMyanmar innefattande arrestering och förtryckav etniska minoriteter av militären. Fångarna får dålig matoch så gott som ingen medicinsk vård. De sitter i småhalvmörka celler och får varken läsa eller skriva. Detförekommer också dödsstraff utan rättegång.Det förekommer täta tvångsförflyttningar av etniskaminoriteter, och de sätts under hot till tvångsarbete utan lön. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavikten av att i internationella fora föra fram problemen medMyanmars behandling av fängslade,2. att som sin mening ger regeringen till kännabehoven av att påverka när det gäller behandlingenav Daw Aung och andra politiska fångar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mänskliga rättigheter och viktenav att i internationella sammanhang föra fram bristerna idetta hänseende.
mot · GI02U613 · 1995-01-25 00:00:00 — är ett av få kvarvarande kommunistiska fästen ivärlden. Avsaknaden av demokrati och marknadsekonomihar försatt landet i en mycket svår situation. Trots attkommunistiska diktaturer i nästan alla länder på jorden fåttstå tillbaka till förmån för demokratiskt valda ledare finnsinga tecken på att skulle tillåta någrademokratiska reformer. Ända sedan revolutionen har hanspersonliga makt och inflytande över politiken ökat.Kraven på likriktning har genomsyrat det kubanskasamhället i media, skolor och kulturella institutioner. Dettahar lett till att 10 000-tals kubaner berövats sin frihet efter attde offentligt kritiserat regimen, eller det kubanskasamhällssystemet. Situationen för de mänskliga fri- ochrättigheterna på är fortfarande mycket allvarlig.Amnesty International bedömer att det finnsminst 500 samvetsfångar på ön.Svensk utrikespolitik skall vara en röst i världen fördemokrati och mänskliga rättigheter. bör därför iskarpa ordalag fördöma förtrycket mot den kubanskabefolkningen. Det socialdemokratiska systemskiftet får inteinnebära att faller tillbaka till den inställsammaKuba-politik som förts av tidigaresocialdemokratiska regeringar.Regeringen gör i propositionen (1994/95:100 Bilaga 4 sid24) bedömningen att bör ha beredskap för dedemokratiska reformprocesserna på bl.a. . Eftersomnågra reformprocesser inte pågår eller väntas inledas förnärvarande är denna skrivning något märklig.Däremot är det angeläget att stödjer deoppositionella, demokratiskt sinnade krafterna på Kuba.Regeringen bör återkomma till med enredovisning av vilka initiativ som tagits för att stödja endemokratisk utveckling på . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stöd till demokratisktsinnade på ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen inför börredovisa vilka initiativ som tagits för att stödja endemokratisk utveckling på .
mot · GI02U614 · 1995-01-25 00:00:00 — röstade fram enresolution riktad mot regimen i , i vilken mandeklarerade sin djupa oro över fortsatta avrättningar,användandet av tortyr, förtryck mot kvinnor och religiösaminoriteter, samt terror mot oppositionsmedlemmar iutlandet.Under det senaste decenniet har den iranska regimenfördömts inte mindre än 33 gånger av olika FN-organ förbrott mot de mänskliga rättigheterna i . Men harerfarenheterna visat att man måste agera kraftfullt ochresolut för att kunna bromsa förtrycket och ''exporten'' avmullornas terrorism till andra länder.Den 6 november 1994 anföll regimen ett av nationellamotståndsrörelsens läger (vid gränsen mellan och )med vilka betraktas sommassförstörelsevapen. Dessutom strider attacken motSäkerhetsrådets resolution nr 598. Detta demonstrerarmycket tydligt mullornas likgiltighet gentemotinternationella överenskommelser.Regeringen i missbrukar uppenbarligen dentystnad och förlamning som världen visar, eftersom de grovakränkningarna av FNs stadgar fortsätter.Ca efter Khomeinis död får regimens kriser inom depolitiska, ekonomiska och sociala områdena allt störredimensioner. Valet av som president förden framtida övergångsregeringen har fått ett massivt stödbland iranier, som folkets missnöje ständigt växeroch protester i de flesta iranska städer visar att demokratinär inom räckhåll. I och med detta utökar mullorna förtrycketmer än någonsin i , samt utvidgar sin internationellaterrorverksamhet.Iran är medlem av FN. Det är viktigt att på nyttmed kraft protesterar mot att inte följer sina åtagandenom att respektera FNs stadgar om mänskliga rättigheter ocherkännandet av etniska minoriteter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att uppmärksammasituationen i .