mot · GI02Ub369 · 1995-01-25 00:00:00 — En mer kursutformad gymnasieskola Den nya programbaserade gymnasieskolan är det förstasteget mot en kursutformad gymnasieskola. De förändringarsom genomfördes i samband med beslut om enny läroplan för det frivilliga skolväsendet innebar att hinderför utveckling mot en mer kursutformad gymnasieskolaavvecklades. Grunden för kursutformning lades emellertidredan i samband med de första besluten om att reformeragymnasieskolan.Att avveckla hinder, inte förorda en enda bestämd lösningför kursutformning, var en viktig princip för den borgerligaregeringen. De förslag som lades byggde på önskemål frånskolor som redan arbetade med den nya gymnasieskolan. Detansågs viktigt att också det fortsatta utvecklingsarbetet fickbygga på erfarenheter och önskemål från gymnasieskolornasjälva.För att följa utvecklingen och för att sprida idéer ocherfarenheter utsågs en arbetsgrupp med representanter frånengagerade kommuner, ochUtbildningsdepartementet. Därefter har en parlamentariskgrupp med liknande syfte utsetts.Kursutformning är inte en enda lösningBegreppet kursutformad gymnasieskola används för en radskilda företeelser. Den mest utpräglade formen skulleinnebära att eleverna helt efter egna önskemål sätter sammansin utbildning genom att välja kurser. I ett sådant systemskulle sammanhållna program knappast erbjudas.Andra tänker på koncentrationsläsning, periodindelning avläsåret och samläsning med den kommunalavuxenutbildningen när de talar om kursutformning. Detta ärdock sådant som är möjligt, utan att skolornabehöver ha utvecklat kursutformningen särskilt långt.Den modell för en mer kursutformad gymnasieskola somvi har i utvecklas inom ramen för program. Ämnenaär indelade i en eller flera kurser. Alla elever måsteha en kärna av ämnen i sin utbildning. Däremot är detnumera möjligt att göra tillval från olika program ochkommunerna har möjlighet att erbjuda egna, lokaltutvecklade utbildningsgrenar och specialutformadeprogram. Flexibiliteten underlättas av att undervisningen gesi kurser som motsvarar poäng och att utbildningens volymanges med poäng som mått. En viktig del av reformen är atteleverna kan genomföra gymnasiestudierna i sin egen takt,dvs. på än de normala tre åren. Ävendet nya betygssystemet för gymnasieskolan bygger påkursutformningen. Betyg sätts efter avslutad kurs, inte varjetermin eller efter ett läsår. Elevens slutbetyg är enredovisning av de kurser han eller hon läst samt det betygsom getts efter varje avslutad kurs. Det förklarar bl a varförantalet steg är begränsat till fyra och orsaken till att det inteär rimligt att dra direkta paralleller mellan betygssystemen igrundskolan respektive gymnasieskolan.Kursutformningen ger många fördelarDen kursutformade gymnasieskolan har många fördelarjämfört med en organisation byggd på fasta linjer ellerprogram.Eleverna ges större inflytande över sinutbildning.Möjligheterna att successivt anpassautbildningen efter arbetslivets behov ökar.Det är lättare attstimulera ämneskombinationer över traditionella gränser.Eleverna kan påbörja sin utbildning i nivå med de egnaförkunskaperna.Samläsning med elever från olikaårskurser och den kommunala vuxenutbildningen kangenomföras.Hindren är ofta rent praktiskaAtt utveckla gymnasieskolans kursutformning handlar imycket hög grad om att hitta praktiska lösningar. Av denanledningen är det viktigt att idéer och erfarenheter från olikaskolor sprids. Det nätverk som därmed skapas mellangymnasieskolorna har också andra fördelar. Kontakternamellan lärare innebär en stimulans för den pedagogiskadebatten, ämneskunnande sprids, liksom idéer om hurkontakterna med högskolan och arbetslivet kan utvecklas.Vår förhoppning är att ett bättre fungerande nätverk ocksåskall innebära att lärarresurser bättre kan tillvaratas bl.a. iskolornas fortbildningsprogram.I det arbete som arbetsgruppen för en mer kursutformadgymnasieskola bedrivit har det emellertid också dykt uppfrågor som inte är enbart praktiska, utan måste lösas genompolitiska initiativ och beslut. Några av dessa frågor redovisasi en rapport, Ds 1994:139, som skickats ut på remiss.Utan att föregripa remissarbetet, vill vi markera vikten av attregeringen arbetar aktivt för att avveckla regler etc. sommotverkar den utveckling som gymnasiereformerna lagtgrunden till.Elevens rättigheterDen nya gymnasieskolan betonar elevernas inflytande ochansvar för sin utbildning. I takt med att kursutformningenutvecklas väcks också frågor som rör elevens rätt att gå olikakurser och utbildningsvägar. Principer för urval ochantagning aktualiseras, liksom vilka möjligheter som skallfinnas när det gäller att välja kurser utanför hemkommunensgränser.Vi delar den utgångspunkt som anges i närdet gäller frågor om urval. Kommunerna skall ha medvetnaprinciper för urval när antalet sökande överstiger antaletplatser och kommunens urvalsprinciper skall vara väl kändaav eleverna.Elever har rätt att söka och få gå utbildning i en annankommun än hemkommunen om utbildningen (programmeteller grenen) saknas i hemkommunen eller i ettsamverkansområde som kommunen ingår i. Den sökandekan vidare ha personliga skäl för att studera i en annankommun, även om utbildningen finns på hemorten.Därutöver finns s.k. riksrekryterande utbildningar. Det ärutbildningar som endera getts denna status genom ett särskiltregeringsbeslut samt alla lokala grenar. Hemkommunen haridag inga möjligheter att hindra elever som uppfyller dekriterier som finns i de ovan angivna fallen.Den intressanta fråga som kursutformningen aktualiserarär om elevens rättighet skall utvidgas till att också gälla valav kurs. Det finns många skäl som talar för det. En avgränsadkurs, exempelvis i ett yrkesämne kan vara mycketbetydelsefull i elevens studieprogram. Möjligheterna förkommunerna att anordna intressanta och smala kurser ökarockså om elever kan rekryteras från flera kommuner.Problemet är emellertid de kostnader och de praktiskaeffekter/svårigheter som kan uppstå för skolorna ochkommunerna. Dessutom anser vi att erfarenheterna av denrätt som finns att välja lokal gren utanförhemkommunen tyder på att fri rekrytering inte enbart ledertill ökad kvalitet. Mycket tyder på att en del lokala grenaregentligen inte är särskilt ''lokala'', utan endast innebärsmärre avvikelser från de nationella grenarna i syfte attkunna rekrytera elever från andra kommuner. Det ärbakgrunden till att arbetsgruppen för en mer kursutformadgymnasieskola nu aktualiserar frågan om tydligare krav föratt en utbildning skall kunna kallas lokal gren.Vår uppfattning är att frågan om att utvidga elevensrättigheter till att även gälla val av kurs skall prövas i positivanda och att ett förslag med denna inriktning bör föreläggasriksdagen. Regeringen bör i beredningen av frågan ta hänsyntill remissinstansernas synpunkter för att göra ev.preciseringar, exempelvis att den utvidgade rätten till enbörjan skall gälla en viss typ av kurser. Vi vill understrykaatt kommunerna genom frivilliga samverkansavtal kan nåmånga fördelar.Läsårsindelning kan liberaliserasVi menar att det är hög tid att ifrågasätta reglerna förläsårsindelning när det gäller det frivilliga skolväsendet. Nufinns föreskrifter om hur många timmars undervisningeleverna är garanterade, hur många veckor läsåret skallomfatta, uppdelningen i en höst- och vårtermin, minstaantalet skoldagar, antal lovdagar, läsårsstart och avslutning.En avreglering på detta område skulle underlätta frivilligsamverkan över kommungränserna och dessutom skapautrymme för ett bätttre resursutnyttjande i kommunerna. Förmånga ungdomar, och i många fall myndiga medborgaretorde det vara betydligt viktigare att kunna få önskadutbildning än att ha traditionellt sommarlov. Vi anser attregeringen bör ta initiativ till en avreglering på detta område.Den bör dock inte innebära förändringar vad gäller dengaranterade undervisningstiden för eleverna. Vi utgårgivetvis från att frågan bereds genom samråd med berördainstitutioner och näringslivet.Studiemedelssystemet måste ta hänsyn tillkursutformningenDe nu gällande reglerna för studiehjälp och studiemedelbehöver anpassas efter den nya gymnasieskolan. Attutbildningars volym numera mäts i poäng istället förterminer måste få konsekvenser för studiemedelssystemet,om de avsedda effekterna skall kunna uppnås. Den översynav studiemedelssystemet som skall genomföras bör innefattaäven de frågor detta aktualiserar.Kärnans omfattning och innehåll kan ifrågasättasVi delar uppfattningen att det är bra med en gemensamkärna av ämnen i alla gymnasieprogram. Det underlättarövergångar mellan olika program och ger alla en gemensamreferensram. Frågan är emellertid om kärnan behöver ha denomfattning som gäller och i vilken utsträckningundervisningen i vissa ämnen skall anpassas efter valdutbildningsväg.Mot bakgrund av att det från många håll framförts kritikmot den gemensamma kärnan inom de yrkesinriktadeprogrammen anser vi att en översyn i denna del måste göras.Den ursprungliga tanke som framfördes som argument fören relativt omfattande kärna i alla program var att allgymnasieutbildning skulle ge allmän behörighet tillhögskolan. Begreppet allmän behörighet finns ,och principen att all utbildning skall vara direkthögskoleförberedande måste ifrågasättas. Vår uppfattning äratt alla gymnasieprogram skall ge de studerande en godgrund att stå på bl.a. i de teoretiska basämnena. Om kärnansomfattning och undervisningens inriktning inte motiveraralla elever i studiearbetet trots förändradeundervisningsformer, är en översyn nödvändig. Vi villbetona att sådana förändringar inte behöver innebära sänktaambitioner vad gäller undervisningens kvalitet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av arbetet för attutveckla en mer kursutformad gymnasieskola,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att utöka elevensrättigheter till att gälla också val av kurs,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reglerna för lokala grenar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en liberalisering närdet gäller reglerna för läsårsindelning,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att studiemedelssystemet måsteses över med hänsyn till den kursutformadegymnasieskolan,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av antalet kärnämnen ochomfattningen i gymnasieskolan.