mot · GI02Kr230 · 1995-01-25 00:00:00 — Kulturpolitik för barn och ungdomar Kulturen är en gemensam tillgång som berikar livet. Närdet gäller att nå många människor, är de konstnärligauttrycksformerna oslagbara. De föder kreativitet och fantasi.Fantasin kan lyfta tankar och känslor, hjälpa oss att severkligheten med andra ögon.Enligt vår mening är en av kulturens viktigaste uppgifteratt skapa gemenskap och höja människors livskvalitet. En rikkultur skall också medverka till att underlätta den enskildamänniskans personliga utveckling. Människans välfärdberor inte bara på tekniska och ekonomiska faktorer. Dethandlar i lika hög grad om ett inre välbefinnande. I kulturenfinns tillfredsställelse genom skapande, historia, känsla ochupplevelse. Genom att själv producera, låta känslor ochåsikter komma till uttryck i ord, toner, bilder, hantverk etc.får människan utlopp för sin kreativitet.Kulturverksamheten spelar en central roll för demokratiskförnyelse och utvecklingskraft. Stimulans till debatt ochkritisk granskning av företeelser i vårt samhälle är därför encentral uppgift för kulturen. Det måste också konstateras attdet är en legitim uppgift för kulturen att ge berikandeunderhållning och avkoppling för människorna i dagenskomplicerade samhälle.Kulturellt samarbete över gränserna är viktigt. Mötet mednya kulturer utvecklar den egna förmågan och ger nyaimpulser. Det är få områden där förståelse och samarbetemellan grupper blir större och den egna självkänslan stärkssom där kulturutbyte kommer till stånd. Den egna kulturenutvecklas och stärks som förståelsen och respektenför andra ökar. Kulturen bygger internationella broar och kanskapa förståelse på ett och oslagbart sätt.Kulturell mångfald och den kontaktyta med omvärlden sominvandrare och flyktingar bidrar med berikar i hög gradkulturlivet.Kultur är inte bara skapande och nyskapande verksamhet.Det handlar lika mycket om det vi redan har skapat -- attvårda ett kulturarv. I våra kulturhistoriska miljöer i samhälletrunt omkring oss får vi historiens erfarenheter, som kanförklara varför samhället och tingen omkring oss ser ut ochfungerar som de gör. Det ger känslor av förankring ochtrygghet, speciellt i den föränderliga tid som vi lever i ,att kunna identifiera sig med tidigare generationersmänniskor och kunna tolka spåren av deras liv och arbete.Det hjälper oss att förstå vår egen tid. Allt finns runt oss --det gäller bara att kunna ta del av det -- att se det. Samhällethar ett betydande ansvar för att kulturarvet kan föras vidare.Kulturpolitik ska inte bara användas till den professionellakonstnärliga verksamheten. Den måste vara bredare än så.Kulturen skall finnas i vardagsmiljön. Det är i det dagligalivet som intresset kan väckas. I arbetet, omsorgen och inteminst i barns och ungdomars värld i skolan, på fritids, dagisetc. finns stora möjligheter att skapa förutsättningar för ettmer aktivt kultur- liv.Det är viktigt att poängtera att trots det svåra ekonomiskaläget stärktes kulturbudgeten under fyrklöverregeringens tid.I avvaktan på den stora utredningen om kulturpolitikensinriktning vill vi inte göra några större förändringar ikulturbudgeten utan accepterar i princip de besparingar somär föreslagna. Däremot vill vi göra en del omprioriteringartill förmån för barn- och ungdomskulturen.I denna motion behandlar vi endast barn- ochungdomskultur. Övriga kulturfrågor tar vi upp i särskildamotioner.Barn- och ungdomskulturFrån olika håll, kulturarbetare, kulturinstitutioner och inteminst från både den förra och den nuvarande regeringen, harman framfört att barn- och ungdomskultur bör prioriteras.Alla är eniga om att vi ska uppmuntra barns och ungdomarseget skapande och att vi ska erbjuda dem att tidigt få delta ikvalitativa kulturaktiviteter.Musiken och den rörliga bilden dominerar alltflerungdomars kulturliv och fritidstillvaro. Det är ett viktigt målför kulturpolitiken att öka medvetenheten hos ungdomen vadgäller originalitet, kvalitet och förnyelse. Bilden ger ofta enhelhet av kom- plexa delar men kan också användas för attmanipulera eller för att förhärliga våld t ex. Musiken berikarlyssnaren och den som själv musicerar, men syftet är iblandfrämst att berika försäljningsbolaget.För att arbetet med att utveckla och bredda barn- ochungdomskulturen ska bli framgångsrikt, måste vi satsa merresurser till detta. De som regeringen anslår ibudgetpropositionen till detta ändamål och även denanslagsförstärkning med som föreslås förkulturverksamhet i föreningslivet, med särskild inriktning påbarn och ungdom, anser vi är bra men otillräckliga. Merresurser behövs för att nå ett långsiktigt och bra resultat. Omvi satsar mer på barn- och ungdomskultur kommer vi iframtiden att få en bredare och större publik och ett merdynamiskt kulturliv.Enligt undersökningar som gjorts kan man se entendens att de unga i mindre utsträckning tar del av detkulturutbud som i huvudsak finansieras med offentligamedel. Om inte nuvarande utveckling bryts, blirkulturutbudet alltmer begränsat och når mest ut till de äldre.Ett aktivt kulturintresse grundläggs för många människorredan i barndomen. Barn och ungdomar måste få hjälp atthitta vägen till det som har kvalitet men som för den skullinte behöver vara tungt och svårt.Det hör till de mest angelägna uppgifterna att erbjuda barnoch ungdomar en rikare kulturmiljö och förbättra derasmöjligheter till eget skapande. Barnets iver att upptäcka,känna och uppleva med sina sinnen och skapa med sinahänder måste få utrymme. De behöver stimulans ochupplevelser för att lära sig nya begrepp och utveckla ettlevande och mångskiftande språk. Barn måste få utvecklasgenom fantasi och skapande. Nödvändigheten av handensoch hjärnans samspel, av teori och praktik, av skapande ochinlärning, är en förutsättning för att kunna utvecklas somindivid. Om man ensidigt inriktar sig på endast teoretiskkunskap, riskerar man att missa kunskapsmålet.Samspelet mellan handen och hjärnan är en förutsättningför att få den entreprenöranda, den företagsamhet och de nyauppfinningar och innovationer som är nödvändiga för attklara av vår tids stora överlevnadsfrågor. Vi kan se tillbakstill tiden , då den konstnärliga verksamhetenblommade och vi hade många stora konstnärer ochförfattare. gjordes de stora uppfinningarna, somlade grunden till framgångsrika utveckling under1900-talet.Kultur som motkraftMed kulturens hjälp kan vi ge motbilder och motkrafter tillmycket av det destruktiva som finns runt omkring oss i vårtillvaro . Varje människa är utrustad med förmåga attvara kreativ och med outtömliga möjligheter till gestaltning.Om man inte får utlopp för sin kreativitet -- vart tar den dåvägen?I den hårda värld, som många barn och ungdomar växerupp i, kan kultur och skapande verksamhet vara som enlivförsäkring. Vi kan ta kulturen till hjälp för att skapatrygghet. Det kan vara ett verktyg att stärka självförtroendetoch självkänslan. Att vara en del i ett skapande arbete kanvara ett sätt att bearbeta konflikter, att formulera kritik sombehöver komma fram, att få utlopp för sina känslor ochtankar, att få tillfälle att känna igen sina och andras problem.Eftersom vi aldrig kommer att kunna förbjuda destruktivtstyrande krafter eller censurera bort allt våld i vår tillvaro,måste vi i stället arbeta med att skapa motkrafter. Motkraftermot t.ex. vissa av de rollspel som är vanliga bland barn ochungdomar . Många rollspel är bra när barn ochungdomar vill använda sin fantasi och kreativitet. Men vi harockså dessvärre sett att en del av rollspelen har ett destruktivtinnehåll. Inför sådana destruktiva företeelser får vi inte ståhandfallna. Vi måste inom kulturpolitiken arbeta med att gemotkrafter till detta och därigenom ange tonen ochfärdvägen.Vi vill slå fast att ett våldsamt och/eller kriminellt beteendealdrig någonsin kan försvaras eller bortförklaras. Alla måsteta ansvar för sina handlingar. Annars hamnar vi i en ohållbarsitua tion. Däremot kan vi göra mycket för att lyfta fram detpositiva i varje människa.Kultur är mycket bra när det gäller att på ett konstruktivtsätt kanalisera den kraft som finns inom barn och ungdomar.Eftersom kultur innefattar så många områden -- teater,musik, slöjd, dans -- etc. är det möjligt att fånga upp de allraflesta i olika kulturella verksamheter. Allt behövs om vi skaha en chans att möta de stora problem vi står inför ochsom orsakas av rotlöshet, utanförskap, historielöshet ochbrist på meningsfull sysselsättning. Arbetet medkonstnärliga uttrycksformer och andra verksamheter för barnoch ungdomar är redskap i arbetet.Alla är rörande överens om att det är under barn- ochungdomsperioden man formar sin individualitet sommänniska och sin framtida identitet. Om vi vuxna menarnågonting med det vi säger, att barn- och ungdomsperiodenär viktig, då måste vi nu visa det och använda våra resursertill förmån för barn och ungdomar. Det är upp till oss vuxnaatt visa vad det är för värderingar och samhällsetik vi villföra över till de yngre i vårt samhälle. Genom kulturpolitikenkan vi ta vårt ansvar och lägga mer resurser på barn ochungdomar.Förstahandsansvaret för barns och ungdomars kulturellautveckling och fostran ligger naturligtvis hos föräldrarna.Förutsättningar att med framgång klara denna uppgift äremellertid mycket varierande. Därför måste andra funktioneri vårt samhälle vara beredda att träda in och ge stöd. För attvi ska kunna ge rättvisa åt barn- och ungdomskulturen krävsdet samordning av många krafter. Det behövs framför allt ettlyhört och aktivt engagemang i skolorna, hos kommunalapolitiker, i organisationslivet och hos statligakulturinstitutioner och myndigheter. Vad vi ovan anfört omkulturens betydelse för barns och ungdomars utveckling börges regeringen till känna.Barn- och ungdomskultur idagDet finns många bra exempel på kulturverksamhet förbarn och ungdomar runt om i landet. Inom t.ex. teatern harett flertal av våra institutioner skapat mer eller mindresjälvständiga barn- och ungdomsensembler som t ex UngaKlara, Teatern och Unga Riks. De fria grupperna ären annan stor resurs när det gäller barn- och ungdomsteater.Av de fria teatergruppernas föreställningar är barn-och ungdomsföreställningar. Av det totala utbudet för barn-och ungdomsföreställningar i landet svarar nu de friagrupperna för av verksamheten.Inom musiken finns t.ex. Svenska Rikskonserter och de 20länsmusikorganisationerna, som presenterar ettomfattande utbud av musikproduktioner avsedda för främstgrundskolan.Föreningslivet och studieförbunden har mycket braungdomsverksamhet, där man erbjuder ungdomar tillgångtill musikhus, konst- och kulturskolor, medieverkstäder etc.Folkbildningen når ut till många olika grupper och har geografisk spridning över hela landet.Ett annat bra exempel är somturnerar runt om i landet och som riktar sig till skolorna. Därfår barn och ungdomar möjligheter att pröva på slöjd och attanvända sin fantasi och kreativitet. Slöjdtåget har rönt stortintresse och har följts upp med olika aktiviteter. Någraexempel utifrån landet är: Slöjdfredag på ungdomsgård,Öppen slöjdverkstad dit ungdomar kan komma och pröva på,Slöjdkafé för ungdomar, Slöjdskola för både mindre ochstörre barn. Man arbetar också med att ta till varainvandrarungdomars hantverksbakgrund. Det ger dem stärktidentitet samt bygger broar mellan svenskar och invandrare.Detta är några exempel på verksamheter för barn ochungdomar som alla har mötts av stort intresse. Trots att detfinns mycket bra verksamhet ute i landet, finns det en hel delatt utveckla. Det är mycket angeläget att barn och ungdomari hela landet får samma möjlighet till kulturverksamhet.Mycket av arbetet med barn- och ungdomskultur sker påideell basis men det är också nödvändigt med utökaderesurser för att detta ska kunna växa tillräckligt.Kultur i skolanSkolan, och TV samt biblioteken är deviktigaste medierna för att nå barn och ungdomar.Eftersom vi lever i ett massmedialt samhälle är det avstörsta vikt att vi använder oss av dessa resurser för att nå uttill barn och ungdomar. Folkbiblioteket är den mest spriddakulturinstitutionen i samhället. Biblioteken är inte endast enplats för ut- och inlåning av böcker utan utgör även i envidare mening ett centrum för kultur och information.Med den centrala roll som skolan har för barn ochungdomar är skolan den viktigaste institutionen i samhälletför att nå ut till barn och ungdomar. Grund- ochgymnasieskolan har en mycket stor, för att inte sägaavgörande, betydelse för att väcka ungdomars intresse förkultur. Samarbetet mellan skolan och kulturlivet fungerarolika i kommunerna. Det finns både bra och dåligaerfarenheter.För att kunna vidga arbetet med kultur i skolan, betonaelevernas eget skapande och uppmuntra samverkan mellanskola, barnomsorg, fritid och det lokala kulturlivet börsärskilda resurser avsättas till detta. Skolan bör på ett meraktivt sätt arbeta med kultur t.ex. genom projektverksamhet,samarbete med lokala och regionala kulturinstitutioner ochgenom att engagera kulturskapare i skolans verksamhet.Kulturen bör tas in i skolplanen där tydliga mål och konkretaåtgärder skall anges för kulturverksamheten i skolan. Imånga kommuner har man redan skolplaner innefattandekulturverksamhet men vi efterlyser fler. Detta bör gesregeringen till känna.Prioritera barn och ungdomar i kulturverksamhetFör att lyckas i arbetet krävs också större flexibilitet hoskulturinstitutioner, organisationer, muséer etc. Det borde varanaturligt och ingå i deras planering att dels satsa på barn- ochungdomsföreställningar, utställningar etc, dels att bedriva endel av verksamheten ute i de miljöer där barn och ungdomarbefinner sig. Kulturen skall finnas i vardagsmiljön. Det är idet dagliga livet som intresset kan väckas.För att nå de långsiktiga effekterna måste man ocksåbetona intresset kring angelägna frågor som berör barn ochungdomar. Vi måste vara mer lyhörda för barns ochungdomars önskemål, låta barn och ungdomar själva delta iplaneringen och utformningen av kulturverksamheten. På såsätt rekryterar man nya deltagare och ökar motivationen hosbarn och ungdomar att ta del av och själva skapakultur.Centern vill prioritera och ge resurser för en långsiktiginvestering i bra kulturpolitik för barn och ungdomar.Omprioriteringar är ingen lätt uppgift. Men när man vet attresultatet kan leda till ett rikt kulturliv, med en levandemångfald och ett i allra högsta grad präglat humanistisktsamhälle, är uppgiften inspirerande. Vuxna måste avstå endel till förmån för barn och ungdomar i kulturinstitutionernasverksamhet. Därför anser vi att en växande andel av allkulturverksamhet och i alla kulturinstitutioner skall inriktasmot barn och ungdomar. Detta bör ges regeringen till känna.Kungliga Teatern (Operan)Det sceniska förloppet i opera och balett, kopplat tillmusiken, framförd av artister och en stor orkester, kan bjudapå unika teaterupplevelser. Att få ta del av detta kan geoerhört mycket för många människor. (Operan) producerar många bra föreställningar, inte minstmånga fina barn- och familjeföreställningar. Trots detta nårman endast ut till en begränsad publik.Kungliga Teatern är en nationalscen och det är mycketangeläget att man når ut till så många människor som möjligti hela landet. Undersökningar visar dock att enöverväldigande del av publiken både vid vuxen- ochbarnföreställningarna kommer från . Vimenar nu att det är nödvändigt att styra verksamheten bådemot barn och ungdom samt mot en verksamhet i hela landet.Det innebär olika former av uppsökande verksamhet, iskolorna med någon/några artister som berättar vad opera är,hur man arbetar och ger något smakprov.För att göra detta möjligt anser vi att böravdelas till uppsökande verksamhet i skolor över landet. Inuvarande statsfinansiella läge bör detta åstadkommasgenom omfördelning.Statens bidrag till är högt jämfört medvad staten ger till andra teatrar (se tabell) vilket också gördet ännu mer angeläget att nå en bredare publik. (I KungligaTeaterns utgifter ligger visserligen hyreskostnader men denöverväldigande delen är personalkostnader) Därför börstatens Bidrag till , Operan ochDramatiska Teatern minskas med . Vi föreslåri stället att ett särskilt anslag, Bidrag till Kungliga Teaternsuppsökande verksamhet bland barn och ungdomar, inrättasoch anslår för detta ändamål 20 000 000 kr.nBiljettsubventioner 1993/94Anslag,tkrBesökareSubvention,kr/biljettSvenska riksteatern203 025298 017681,25Kungliga Teatern(Operan)251 373181 5711 384,43Dramatiska Teatern151 054276 956545,41Minskningen av anslaget får täckas bl a genomrationaliseringar i teaterns verksamhet eller genom ökningav biljettintäkterna. Fördelningen av prishöjningar bör iförsta hand ske så att barn- och balettföreställningar får delägsta höjningarna.Det är rimligt att vuxna kan betala högre biljettpriser föratt ge större möjligheter för barn och ungdomar i hela landetatt ta del av den fina konstform som Operan representerar.Med förslag blir fördelningen följande:n1994/95Centernsförslag1995/96(varav juli1995--)1. Bidrag till Svenska riksteatern203 225 000(306 464 000(203 225 000)2. Bidrag till Operan253 563 000(368 329 000(239 563 000)3. Bidrag till Dramatiska teatern150 030 000(226 217 000(150 030 000)4. Särskilt anslag Bidrag till Operans. uppsökande verksamhet bland barn. och ungdomar( 20 000 000SUMMA606 818 000(921 010 000(612 818 000)Sysselsättningsinsatser på kulturområdetRegeringen har föreslagit ett anslag,Sysselsättningsinsatser på kulturområdet, på 235 000 000 kr.Detta är främst till en engångsinsats för registrering,dokumentation, gallring, konservering och magasinering avföremålssamlingar vid främst de statligt stödda museerna.Det finns ett stort uppdämt behov av att ta vara på det stora''vårdberg'' och vi har länge inom kämpat för att fåresurser för att rädda dessa föremålssamlingar. Det ärpositivt att regeringen nu anslår medel för detta ändamål, inteminst eftersom staten har ett betydande ansvar för att räddaföremålssamlingar och på så vis föra kulurarvet vidare.Vi vill i sammanhanget poängtera vikten av att arbetetfördelas ut i hela landet och även att länsmuseerna tar ettansvar för att hembygdsmuseer med stora föremålslager kanfå ta del av projektet. Hur mycket resurser som exakt behövsför arbetet är svårt att bedöma. Likaså är det tveksamt omdet går att genomföra detta på så . Ett sådant arbetekräver kvalificerad handledning av t.ex. konservatorer.Denna tvekan delas uppenbarligen av regeringen, eftersomman föreslår att delar av medlen även skall kunna användasför andra angelägna insatser inom kultur- ochkulturmiljöområdet. Det måste vara möjligt att ganska snartavläsa utvecklingen inom föremålsvården för att få en bildav resursutgången. Vi vill då betona behovet av ökadeinsatser för barn- och ungdomskultur. Prioriteringar tillförmån för barn och ungdomar ger betydandesysselsättningseffekter för många grupper. Detta bör gesregeringen till känna.Stiftelsen förra regeringen tillsatte har tilldelats ca att disponera underen tioårsperiod och beräknas ha en årlig bidragskapacitet påca i fast penningvärde. Pengarna överfördesfrån de avvecklade löntagarfonderna. Stiftelsen skall bl.a.arbeta för att stödja långsiktiga och nyskapandekulturprojekt och ''stödja det regionala kulturlivet i vidmening och syfta till att stärka tillväxt och utveckling''.Genom att bilda denna stiftelse visade den förra regeringenatt man ville satsa på kulturen.Centern är starkt kritisk till den nuvarande regeringensbeslut att förändra stiftelsens styrelsesammansättning för attsjälv ta kontroll över stiftelsens verksamhet. Regeringensätter sig genom detta över demokratiskt fattade beslut.Riksdagen borde ha fått tillfälle att yttra sig över dennaförändring.Nu är förändringen genomförd. Vi menar då att, eftersomde största kulturbehoven finns hos barn och ungdomar, börstiftelsens resurser satsas på barn och ungdomar ute iskolorna. Den största delen bör kanaliseras via StatensKulturråd. Regeringen bör därför återkomma till riksdagenmed förslag om hur Stiftelsen skallanvända sina pengar i enligt med vad ovan anförts.Stimulera utvecklingsarbetet inom barn- ochungdomskulturenRegeringen har förslagit att det i anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet, 5.1 Särskildainsatser för barn och ungdom, satsas för attstimulera barn- och ungdomskulturen. Vi anser att dessaresurser bör användas i arbetet med barn- och ungdomskulturi skolorna.Kultur i arbetslivetRegeringen föreslår att anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet, 5.2 Kultur iarbetslivet, ökas med , för att öka delaktigheteni kulturlivet. Det kan i och för sig vara angeläget men enligtvår uppfattning har människor med arbetsinkomst störremöjligheter att själva bekosta sin kulturkonsumtion än barnoch ungdomar. Vi menar därför att dessa pengar ska inriktaspå barn och ungdomar och fördelas via av resurserna till barn- och ungdomskulturVi har i det föregående genom omprioriteringar föreslagitökade resurser till kultur bland barn och ungdomar,företrädesvis kanaliserade via , som har attbehandla ansökningar. Inriktningen vid fördelningen börvara att de ska nå ut till skolor i hela landet och även nå deområden där behoven av insatser är störst. börha en referensgrupp bestående av bl.a. företrädare för skolantill hjälp vid fördelningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturens betydelse för barns ochungdomars utveckling,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbete med kultur i skolan,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en växande andel av allkulturverksamhet inriktas mot barn och ungdomar,4. att till Bidrag till , Operanoch Dramatiska teatern för /96 anvisar20 mindre än vad regeringen föreslagit ellersåledes ,5. att beslutar att inrätta ett särskilt anslag,Bidrag till Kungl. Teaterns verksamhet till barn ochungdomar, för /96 och till detta anvisa20 ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medlen försysselsättningsinsatser inom kulturområdet skall kommahela landet till del och även via länsmuseerna kanaliseras tillhembygdsmuseer med stora föremålssamlingar,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sysselsättningsinsatser inomkulturområdet, förutom föremålsvården, även skall innefattakulturinsatser riktade till barn och ungdomar,8. att hos regeringen begär förslag omanvändningen av Stiftelsen resurser ienlighet med vad som anförts i motionen,9. att till Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet, 5.1 Särskilda insatser för barn och ungdom,för /96 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således attanvändas i enlighet med vad i motionen anförts,10. att till Bidrag till utvecklingsverksamhetinom kulturområdet, 5.2 Kultur i arbetslivet, för budgetåret1995/96 anvisar mindre än vad regeringenföreslagit eller således ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om fördelningen av resurser tillbarn- och ungdomskulturen.