mot · GI02Fi304 · 1995-01-25 00:00:00 — har kommunernas ekonomiskaförutsättningar kraftigt förändrats. Övergången frånspecialdestinerade statsbidrag till den s.k. påsen är enmycket stor systemförändring. Till detta kommer deförändringar som genomförts och föreslagits beträffandesåväl kostnads- som intäktsutjämning mellan kommunerna.Processen har präglats av mycket stor ryckighet ochosäkerhet om vilka ekonomiska förutsättningar somkommunerna har att arbeta med på . Detta står istark motsatsställning till det behov kommunerna har av attha klara, säkra och långsiktiga spelregler för den långsiktigaplaneringen.De svenska kommunernas ekonomiska förutsättningar harockså kraftigt försämrats . Kommunernasintäkter från skatter och bidrag har minskat i fasta priser även när 1995 årsskattehöjningar räknats in. möter kommunernanya kostnader på grund av omständigheter de inte kanpåverka, fler socialbidragstagare, insatser förarbetsmarknadspolitiken, statliga rättighetslagar för bl.a.barnomsorgen.Till osäkerheten om statsbidragen skall läggas risken föratt kommunernas skatteinkomster urholkas genomavdragsgilla egenavgifter som staten enbart delviskompenserar kommunerna för.Principen att även andra än fysiska personer drar nytta avden kommunala servicen markerades tidigare genom denkommunala beskattningen av juridiska personer.Avskaffandet av denna skatt innebär att fysiska personer drarnytta av ett förhållande som inte upplevs som rättvist.Alternativet för kommunerna kan då bli att dra ned på denservice som juridiska personer är beroende av.Tidigare hade kommunerna också intäkter avkommunalskatt för de fastigheter som ligger inomkommunens geografiska område. är inte så fallet. Dessaexempel medför icke önskvärda konsekvenser genom attkostnader som kommunen har inte kan finansieras genomskatteuttag från berörda.Enligt vår mening finns det flera skäl för att överväga enutvidgning av den kommunala beskattningsrätten. En aktuellfråga är kommunernas möjligheter att få intäkter från allasom har nytta av kommunens service, inte bara de egnainvånarna utan även företagen och de fritidsboende.En god infrastruktur liksom övriga kommunalatjänster som barnomsorg, äldreomsorg, utbildning m.m. ärmycket viktiga för en fungerande företagssektor. Därför ärdet rimligt att även företagen bidrar till kommunernasfinansiering. Om företagssektorn var en del av kommunernasskatteunderlag skulle varje kommuns motiv för att utveckladet lokala näringslivet bli ännu starkare. Något som skullegagna hela landets ekonomiska utveckling.Det finns ett flertal kommuner med många fritidshus, därägarna bor en större eller mindre del av året. De fritidsboendemedför kostnader för kommunen för infrastruktur m.m. menger inga direkta intäkter. Ett stort inslag av fritidsfastigheter,där ägarna inte är skattebetalare i kommunen, innebär därfören orättmätigt stor belastning på kommunens invånare. Enutvidgad beskattningsrätt, som för in även defritidsboende och näringslivet i kommunernasskatteunderlag, skulle korrigera en viss extra belastning ifördelningen av vissa kostnader och intäkter mellankommuner samt ge alla kommuner ett långsiktigtskatteunderlag.För kommuner med stort inslag av fritidsfastigheter ellerindustrifastigheter där ägarna visserligen ärkommunmedlemmar men inte skattebetalare i kommunenfår detta en orättmätig belastning på kommunens egnaskattebetalare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunalt skatteunderlag.