mot · GI02Jo507 · 1995-01-25 00:00:00 — Fröer av gamla beprövade köksväxter riskerar att förbjudasi och med medlemskapet i EU''Den biologiska mångfalden, artrikedomen och dengenetiska variationen, är en förutsättning för varaktigt liv.Den svenska strategin för bevarande av biologiska mångfaldoch hållbart utnyttjande av biologiska resurser innebär attmiljömålen bör ges samma vikt som de ekonomiska ochproduktionsinriktade målen inom olika samhällssektorer isyfte att bygga mänsklig verksamhet på ekologisk grund. ''Regeringens skrivelse 1994/95:120.Växternas genetiska variation har tills varit allmänegendom. Genom kraftfulla påtryckningar på regeringar imånga länder och EU är det nu möjligt att få ensamrätt ochpatent på odlade former av liv. Det är nu alltmer lönsamt attutveckla och äga nya sorter och fröfirmor köps upp avmultinationella kemiföretag som , , , , osv i snabb takt. För attsäkra de nya sorterna görs officiella listor över registreradeoch därmed godkända sorter.Nya regler för köksväxterDet är främst tre ingredienser i de nya bestämmelserna,som ger förödande verkningar för grönsaksodlingen, detgenetiska arvet och den biologiska mångfalden. Det första ärkravet på sortdokumentation, det andra kravet att allt frö somsäljs måste vara certifierat eller kontrollerat standardutsädeoch det tredje kravet är att fröpåsarna skall vara märkta medsista förbrukningsdag; i praktiken sista förbrukningsmånad.Kravet på sortdokumentation är absolut och orubbligt föratt en grönsakssort skall få säljas överhuvudtaget i Sverigeoch i EU. Den måste vara upptagen i en officiell sortlista,vilket i praktiken betyder EU:s gemensamma lista överdokumenterade köksväxtsorter. Finns inte köksväxten medpå listan betraktas den som illegal. Det spelar ingen roll hurbra eller goda skördar som sorten ger eller om den har variti allmänt bruk . Finns sorten inte på listan får deninte finnas i handeln. Från EU-listan har det strukits många sorter och varianter (närmare två tusensorter). Det har varit dels för att rationalisera kontrollen, delsför att inget fröföretag har haft råd eller intresse att ta på sigansvaret för gamla sorter. Det kostar alldeles för mycket förminde fröodlare att få en sort registrerad på EU:s listaeftersom kostnaden för en sortdokumentation är 20 000kronor per sort. Det tar för en dokumentation då detfordras en tvåårig kontrollodling, som i utförs avStatens utsädeskontroll och godkänns av Statensväxtsortnämnd.I är det främst de äldre standardsorterna, somdrabbas av denna rensning. Det är inte de nya sorterna, dyramed högst personliga namn, garanterad lönsamhet ochtydliga ägarförhållanden.Certifieringskravet och kontrollen av standardutsäde finnstill för att garantera sort-renhet och grobarhet. Den skallutföras av godkänd myndighet i eller utomlands.Saknas kontrolluppgift skall Statens utsädeskontroll utföragrobarhetstest och renhetsanalys på varje fröparti som skallsäljas. Varje köksväxtsort kan vara uppdelad på flera partier.Det kostar plus en grundavgift på ,administrationsavgift på samt en timdebitering perfröparti. Renhetskontrollen fordrar en minsta provmängd förvarje fröparti. Totalkostnaden per parti är normalt 1 000 kr.Analyskostnaderna drabbar alla fröfirmor lika. För mindreföretag med hyggligt heltäckande sortiment av köksväxterkan detta innebära nedläggning av verksamheten. Kostnadenför att undersöka flera hundra partier blir heltorimlig. Kvar blir då några få stora företag med ett likformigtoch begränsat sortiment. För odlarna minskar möjligheternaatt välja från en mångfald sorter, som de mindre fröföretagenhar tillfört oss.Märkning med sista förbrukningsdag (månad) skall finnasfrån och med 1995 i stället för grobarhetsuppgift. Dennamärkning skall gälla för två säsonger. Detta krav är orimligteftersom odlare vet att många frösorter snabbt förlorar singrobarhet och därför är mycket osäkra att spara tillkommande år. Den tidigare nämnda certifieringen ochkontrollen av standardutsäde gäller partier, som är äldre änett år. För många företag är det viktigt att ta in partierna i godtid annars hinner man inte att packa om tillsaluförpackningar. Det är därför som EU-kraven på sistaförbrukningsmånad finns. För att klara de lägregrobarheterna har man därför sänkt kraven på grobarhet iEU, som är betydligt lägre än de standardnivåer, som hartillämpats inofficiellt i ; några exempel:Lägsta accepterade grobarheten i %EUSverigeBondböna8090Trädgårdsböna7585Drivgurka8095Frilandsgurka8090Kålväxter7585Matlök7075Purjolök6575Mangold5075Morot6575Persilja6575Rädisa7080Tomat7590Ärter8085För odlarna är det mycket viktigare att veta fröersgrobarhet för aktuell odlingssäsong än en mycket tvivelaktigsista förbrukningsmånad.De nya reglerna, som gäller /95,kommer att förändra utbudet av köksväxtfrö för alla odlareoch det till det sämre. Det är obegripligt att förbjuda odlareatt använda alla de icke dokumenterade sorter, som finns ochsom har använts och även fortsättningsvis kan användas medframgång i bara därför att de inte är dokumenteradei EU. Många av dem har egenskaper, som passar våraodlingsförhållanden. Detta är speciellt märkligt eftersomSverige som ett av 153 länder tillsammans med EU har ställtsig bakom Rio-deklarationen om biologisk mångfald.Vi måste rädda och bevara den biologiska mångfalden, detgenetiska och kulturella arvetDen genetiska mångfalden är av yttersta vikt att bevara.Många gener, som inte uppmärksammas i odlingen kanvisa sig livsnödvändiga . Sorter som kanske integer de största skördarna kan bära gener, som ger resistensmot sjukdomar eller de kan ha en ovanligt bra grobarhet. Dethär kan vara egenskaper som visar sig värdefulla i framtiden.Nya sorter återkorsas ofta med äldre av sådana skäl. Om denu försvinner ur odling riskerar många gener att försvinnaför evigt. Vi blir biologiskt fattigare. Många av dessa sorterhar också egenskaper speciellt lämpade för svenskaförhållanden.Det enda sättet att nu bevara de traditionella sorterna, detgenetiska arvet och den biologiska mångfalden förköksväxter är att få in dem på EU:s lista över godkändasorter. Att få växtsorter godkända är mycket dyrt ochtidsödande. Normalt har bara stora företag råd med dennaverksamhet. Köksväxterna är kulturväxter som ett resultat avmånga människors djupa kunnande och strävan undergenerationer för att få fram bra livsmedel för odling, som äranpassad till olika förhållanden. De är en del av vårtkulturarv, som är minst lika skydds- och bevarandevärda,som historiska byggnader, musikaliska och litterära verk.Vi har ett nationellt och internationellt ansvar för att bevaradenna del av den biologiska mångfalden, det genetiska arvetoch kulturarvet. måste bidra till bevarandet och taansvar enligt gjorda måste därför anslå medel för att se till att våratraditionella köksväxtsorter blir sortgodkända och attSverige nu verkar för att en motsvarande verksamhet snaraststartas inom hela EU och att frågan om sortbevarande ocksåtas upp inom ramen för det svenska arbetet i FN.Riksdagen måste begära av regeringen att den ser överkraven på och kostnaderna för certifiering och kontroll avstandardutsäde så, att användningen av traditionella sorter avköksväxter inte omöjliggörs.Riksdagen måste dessutom se till att de svenskainofficiella kraven på grobarhet blir nationella och att deöverförs till EU till fromma för konsumenterna. Kravet påsista förbrukningsmånad måste ersättas med uppgifter omrelevanta grobarhetsuppgifter för fröpartier för aktuellodlingssäsong.Patent på liv och att äga livsformerDet finns all anledning att ifrågasätta rätten att patenteraoch att äga livsformer. Det är dels frågan om etik, dels enfråga om praktiskt ansvar. Om lagarna för patent på och föratt äga livsformer inte försvinner hotas viktiga delar av denbiologiska mångfalden och kulturarvet. måstedärför begära av regeringen att den ser över patentlagarnaoch eventuella internationella överenskommelser, som rörpatent på liv på så sätt att det blir omöjligt att ta patent påoch att äga livsformer i och i resten av världen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att anslå underbudgetåret för att börja arbete med sortgodkännande avtraditionella växtsorter,2. att hos regeringen begär att den ser till att detinom EU också anslås medel för sortgodkännande avtraditionella växtsorter,3. att hos regeringen begär att den arbetar meddenna fråga också inom ramen för det svenska arbetet inomFN,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav och kostnader för certifieringoch kontroll av standardutsäde av köksväxtfröer,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kravet på att sistaförbrukningsmånad skall ersättas med uppgifter omfröpartiers grobarhet för aktuell odlingssäsong,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de svenska kraven på högregrobarhet skall göras till svensk norm och att skallverka för att den också skall gälla i EU,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kravet om översyn avpatentlagarna i och internationellt så det bliromöjligt att ta patent på och äga livsformer.1