ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Jo244 · 1995-01-25 00:00:00 — Omställning i ekologiskt hållbar riktning odlas endast någon procent av all jordbruksmark iSverige ekologiskt. Men efterfrågan på miljövänligt ochekologiskt producerade produkter ökar. Ävenförädlingsledet har på ett positivt sätt tagit sig an ekologisktframtagna produkter.Det finns också ett stort intresse bland landets lantbrukareför miljövänligt producerade livsmedel. Ett problem är dockatt det är för få lantbrukare som ställer om tillekologisk odling. Detta påverkar möjligheterna att få framtillräckligt med kravgodkända livsmedel till konsumenterna.Intresset för odlingsformen är ökande men mångalantbrukare känner osäkerhet för vad det kan innebära förderas gård. Detta skapar flaskhalsar i utvecklingen ochhindrar både marknaden och samhällets målsättning, somlades fast av , att avåkerarealen skall vara ekologiskt odlad senast år 2000.Exempel på frågor som många lantbrukare ställer sig är:Finns möjlighet att upprätthålla avkastningsnivån? Hurhåller man ogräs och skadedjur borta? Vad blir detekonomiska utfallet totalt och i de enskildaproduktionsgrenarna?Behovet av väl dokumenterad erfarenhet från denekologiska odlingen är därför stort. Det krävs dessutomerfarenheter från ekologisk verksamhet som varit i driftunder så man kan bedöma de långsiktigaeffekterna av ekologiskt odlat.Hushållningssällskapet i och länbedriver ett fullskaleförsök med ekologiskmjölkproduktion i norra på iTanums kommun. Hela växtodlingen, ca 73ha åker, har lagts om från konventionell odling till ekologiskodling, d.v.s. odling utan kemiska bekämpningsmedel ochlättlösliga växtnäringsämnen (handelsgödsel). En nyladugård byggdes som från början anpassats till högtställda krav på djurmiljön. Produktionen omfattar 40mjölkkor.Hela gårdens omläggning till KRAV-godkändmjölkproduktion har dokumenterats vetenskapligt, bl.a. inära samarbete med Lantbruksuniversitet.Dokumentationen avser allt från jordanalyser,växtnäringsbalanser, djurmiljö till avkastningsnivåer ochproduktionsekonomi.Tingvall är även ett viktigt besöksobjekt. Lantbrukare ochkonsumenter kan direkt på plats se konsekvenserna av denekologiska odlingsformen. Genom att är både enförsöks- och demonstrationsgård kan erfarenheterna direktöverföras i rådgivningen till praktiska lantbrukare.Resultaten pekar på att det är fullt möjligt att medbibehållen lönsamhet kunna driva en gård ekologiskt ochenligt . Den här typen av försök kräver docklångsiktighet för att korrekta resultat skall kunna utläsas,därför är det oerhört viktigt att resurser finns så att dennaförsöksverksamhet kan fortsätta i nuvarande form.Avkastningen för både djur och gröda samt förändringar imarken bör dokumenteras för atttillförlitliga resultat skall kunna ges.Det är angeläget att detta stöd till försöksgårdarna förekologisk odling verkställs. är en av deförsöksgårdar i landet där ekologisk mjölkproduktionvetenskapligt dokumenterats och som bör ges stöd tillfortsatt verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för främjande av omställningi ekologiskt hållbar riktning.
mot · GI02Jo245 · 1995-01-25 00:00:00 — Det finns ett brett medborgerligt engagemang för att medolika medel värna om det svenska jordbruket. Mycket talarför att ett svenskt EU-medlemskap innebär kraftigtförbättrade konkurrensförusättningar för svenskt jordbruk.Stort intresse för miljövänlig odling och godaklimatförutsättningr för detta har tillsammans medmiljölagar och djurskyddsbestämmelser lett till goda ochkonkurrenskraftiga svenska produkter.De hårda kraven på besparingar på statsbudgeten minskardet ekonomiska utrymmet för statliga satsningar påjordbruket utöver dem som kommer jordbruket till delgenom den gemensammma europeiska jordbrukspolitiken,till vilken bidrar med betydande belopp. Det ärdärför angeläget att inom ramen för EU:s jordbrukspolitikfinna vägar att ge svenskt jordbruk goda förutsättningar.EU:s regler för prisorter gör det möjligt att ha ett mycketstort antal prisorter -- interventionsorter -- för spannmål.Bland andra Spannmålskontoret och Livsmedelsverketföreslog 33 orter för del. Av dessa skulle en haförlagts till Kumla i län. Vi har inte en fullständigbild av huruvida 33, 20 eller 10--15 prisorter är ett rimligtantal för som helhet, men menar att en betydandeutökning av antalet prisorter är angelägen. Av dessa måste envara placerad i län, där sannolikt Kumla är en lämpligplacering.Vid fortsatta beredning avärendet kom dock antalet prisorter att begränsas till 4. Dåjordbrukaren själv bekostar transporten från gården tillprisorten betyder avståndet till prisorten mycket förhans/hennes kostnader. Så bedömer jordbrukarna i Örebrolän att deras transportkostnader för spannmål ökar med 7--per kilo genom att spannmålen nu måste levereras tillNorrköping i stället för Kumla eller annan prisort centralt iNärke.Närkeslätten är känd för en omfattande spannmålsodling,och volymen spannmål överträffar med råge de minimikravsom ställs på en prisort. För Närkebonden skulle en prisort ilänet spela en viktig ekonomisk roll. Producentpriset påspannmål är cirka 1:05, varför ökade merkostnader förtransporter om 7--faktiskt innebär en kraftigt minskadlönsamhet.Det finns också starka miljöskäl för att minska det samladetransportbehovet. Därmed blir också ett minskat antaltransporter av spannmål till glädje för miljön.En ökning av antalet prisorter skulle inte leda till ökadekostnader för svenska staten. Enligt ansvarsfördelningenmellan svenska staten och EU är det EU som ansvarar förkostnaderna för transporter vidare från respektive prisort. Vimenar att det är rimligt att en nettobidragsgivare tilljordbruket, som , tar till vara de möjligheter EU-medlemskapet ger om detta inte på annat sätt fördyrar församhället. Detta måste gälla även om det inte kan uteslutasatt kan komma att ändras om . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om antalet prisorter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en prisort i län.
mot · GI02Jo247 · 1995-01-25 00:00:00 — Livsmedelspolitiken i sydsvenskt perspektiv Olika företrädare för regeringen har uttalat att Sverigeaktivt skall verka för en reformering av Europeiska unionensjordbrukspolitik. Många gör bedömningen att vi gårmot en internationellt relativt avregleradlivsmedelsmarknad. EUs ambitioner till en öppning motÖsteuropa talar starkt för att så måste bli fallet. Den svenskalivsmedelspolitiken inom ramen för EUs övergripandepolitik bör därför vara att successivt och målmedvetetanpassa det svenska jordbruket till de förhållanden som råderpå en internationellt avreglerad marknad. För Sydsverigesdel är detta speciellt viktigt då hela landsändans utvecklingoch sysselsättning blir beroende av hur vi lyckas tillvarataregionens komparativa fördelar för livsmedelsproduktion.Livsmedelsindustrin behöver ha en tryggad inhemskråvaruförsörjning. Detta har understrukits i mångasammanhang dels av industrin själv och de anställdasorganisationer, dels i olika utredningar. Jordbruk ochlivsmedelsindustri ger i sin tur underlag för en stor del avserviceproduktionen, både privat och offentlig, i området.På en avreglerad marknad kommer konkurrenskraften intebara att avgöras av den kompetens och det kunnande somfinns i . Samarbete i hela området runt södraÖstersjön kommer att betyda mycket för södra som livsmedelsproducerande område.Östersjöregionen har med rätt förutsättningar möjlighet attbli ett internationellt marknadsledande område förproduktion av högkvalitativa livsmedel. Det är avutomordenlig vikt att den svenska livsmedelspolitikenutformas så att den underlättar för att hävda sinplats i en internationell arbetsfördelning förlivsmedelsproduktionen.Mot bakgrund av det ovan anförda anser vi att följandeaspekter särskilt bör beaktas.Svenska tillämpningar och modifieringar av EUsjordbrukspolitik bör utformas så att de underlättar enmarknadsmässig resursfördelning och prisbildning.Åtgärderna i bör innebära en sänkning avregleringsgraden i takt med EUs politik. Varje åtgärd börredan på förslagsstadiet bedömas utifrån vilka konsekvenserden får i förhållande till en marknadsmässigresursfördelning.Sydsveriges forsknings- och utbildningsinstitutionermåste ges möjligheter att själva etablera kontakter ochunderlätta näringens samarbete med andra delar avÖstersjöregionen.Vikten av att det svenska jordbruket och därmed ocksålivsmedelsindustrin inte belastas med högre politisktbeslutande kostnader än konkurrenterna inom närområdetmåste också särskilt beaktas. Utländska produkter finnsredan på våra butikshyllor och våra produkter måste kunnahävda sig. försämrar en högre kostnadsbelastningden svenska industrins möjligheter att tillvarata naturligaförutsättningar för livsmedelsproduktion i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om livsmedelsproduktionen i .
mot · GI02Jo248 · 1995-01-25 00:00:00 — Jordbruket i norra spelar en väsentlig och delvisspeciell roll i svensk livsmedelsförsörjning och i sin regionsnäringsliv. Med de stora transportavstånd, som kännetecknarvårt land, är det en avsevärd fördel, att man inom denna storaregion har en egen produktion av livsmedel. Skulle denna bassvikta eller slås ut, betyder det att landet ställs införproblemet att bygga upp en helt ny struktur för att föresenorra befolkning med dagliga, färska livsmedel --livsmedel som i så fall produceras i landets övriga delar.Jorbruket i norra bär upp en förädlingsindustri, somhar avsevärd betydelse för sysselsättningen. Denna industriär också en organisatorisk förutsättning för att allalivsmedelsbutiker och konsumenter i denna stora region --även i dess avlägsnare glesbygder -- kan räkna medstörningsfri och daglig tillförsel av livsmedel.De nu anförda omständigheterna, liksom de långaavstånden och de förhållandevis kärva produktionsvillkoren,har legat till grund för det särskilda produktionsstöd, somnorra jordbruk och livsmedelsindustri tillförts. MedSveriges inträde i EU måste denna speciella typ av stödupphöra och norra jordbruk infogas i EU:sjordbrukspolitiska system. Med detta nya utgångsläge blirdet av särskild vikt att livsmedelsproduktionen i norraSverige alltjämt kan upprätthållas under villkor likvärdigamed vad som varit rådande. Detta mål har vidupprepade tillfällen understrukits av den svenska riksdagen.I sitt senaste yttrande i saken (1994/95 JoU7) har riksdagenbetonat att målet i samband med inordningen i EU:sgemensamma jordbrukspolitik, CAP, ligger fast.Norra lantbruk baseras i allt väsentligt påanimalier, varvid mjölkproduktionen genom EU-systemetsutformning särskilt kommer i förgrunden. Det inom CAPgällande kvotsystemet, fördelningen av kvoter och särskiltdispositionen av reservkvoten, bör därför ges en sådanutformning att mjölkproduktion i norra stimuleras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fördelningen av mjölkkvoter medhänsyn till förhållandena i norra .
mot · GI02Jo250 · 1995-01-25 00:00:00 — Det svenska jordbruket är till helt dominerande del ettfamiljejordbruk. Utvecklingen har medfört en fortlöpandepress på jordbrukets utövare att skära i sina kostnader. Dettatryck kommer att ytterligare öka i och med medlemskapet iEU. har statsmakt, konsumenter och den allmännaopinionen över huvudtaget höjda krav på rena livsmedel ochen god djurhållning.Jordbrukarna i har också medvetet strävat efter atti dessa avseenden höja standarden. Denna strävan innebärdock att det är möjligt eller försvarbartatt minska kostnaderna genom att pressa åkerjorden ellerdjuren till ökad produktion med artificiella metoder. Detbetyder att kostnadseffektiviteten alltmer kommer attsammanhänga med hur man hanterar kapitalkostnaderna.Rationellt utnyttjande av maskinerna har därvidutomordentligt stor betydelse. Med tilltagande konkurrensoch prispress kan man riskera att mindre jordbruköverinvesterar i maskiner, som inte tillräckligt kan utnyttjas.I detta läge får maskinsamverkan i form av s.k.maskinringar en allt större relevans. De möts också med ökatintresse av lantbrukarna. Maskinringarna kan stå till tjänstmed rätt maskiner vid rätt tillfälle och möjliggör en kraftigeffektivisering av en regions samlade maskinpark. De görockså den enskilde lantbrukaren mer oberoende av serviceoch reparationsarbeten, som maskinringen gertrygghet för att arbete kan utföras i rätt tid även vidlantbrukarens eventuella sjukdomsfall. Maskinringarna gersamverkansfördelar utan att lantbrukaren behöver ge avkallpå sin självständighet. Först och sist utgör maskinringarnaen ytterst viktig möjlighet att väsentligt reducerakapitalkostnaderna.Det ligger därför i hög grad i statsmakternas och landetsintresse att underlätta och uppmuntra bildandet ochutbredningen av maskinringar. Det sker bl.a. genom attbeakta utbildningen, främst med sikte på att öka kunskapenom hur maskinringar organiseras och administreras, liksomrätt maskinkunskap avpassad efter verksamhetens behov.Jordbruksverket har fram till nu stött verksamhetenekonomiskt. För framtiden bör möjligheten att utnyttja vissaEU-medel, mål 6 och mål 5b för viss finansiering avutbyggnaden av maskinringar prövas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om maskinringarnas betydelse i framtidasvenskt lantbruk.
mot · GI02Jo252 · 1995-01-25 00:00:00 — Regeringens livsmedelspolitik är inriktad på att ökajordbrukets positiva miljöpåverkan genom att prioriteraåtgärder för landskapsvård och ett bevarande av denbiologiska mångfalden.Nära 40 % av består av naturbetesmark, vilket innebär attÖland står i särklass i landet. Stora sammanhängande arealermed många olika naturtyper, som alvar, strandängar,fuktängar, torrängar, hedar, kärr är kännetecknande förlandskapet. är de flesta strandängar välbetade, mentyvärr håller stora arealer av andra betesmarker på att växaigen. Alvarmarken behöver ytterligare betestryck för attklara hävden på sikt.Den biologiska mångfalden är naturligtvis beroende avantalet betande djur. är mjölkproduktion bas förbetesdriften på Öland.WWF (Världsnaturfonden) har i en rapport framhållitvikten av att mjölkkvoter fördelas särskilt till områden medhög biologisk mångfald, dvs. en naturvårdande kvotering.Öland uppfyller förutsättningarna för att få del i en sådannaturvårdande kvotering, och därför bör särskild hänsyn tastill att förutsättningar ges för så många betesdjur att önsbiologiska mångfald kan bevaras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om landskapsvårdande åtgärder för .
mot · GI02Jo253 · 1995-01-25 00:00:00 — Fosfor- och kvävebalans i växtodling Övergödningen i vårt odlingslandskap är ett av vårastörsta miljöproblem. Läckaget till våra åar och vattendragär högt av både fosfor och kväve. Den främsta orsaken tilldetta är att vi har ett odlingssätt där kvantitet är en av de mestprioriterade parametrarna. När det gäller belastningen på åaroch vattendrag kommer av fosforläckaget ochhela av kväveläckaget från åkermark.Studier som gjorts i hur balansen är vad gäller hur mycketgödningsmedel man lagt ut och hur mycket uttag som finnsi skörden visar att där finns en stor differens. Denna differensär störst när det gäller kväve.I slutet av 1940-talet var detta nästan i balans för att sedanöka stadigt då ökningen har minskat. Härsyns också sambandet mellan att öka självförsörjningen avlivsmedel med god kvalitet och förädling med kraven att fåen högre avkastning.Vi vet också att näringstillsatser behövs för att vi ska fåden kvalitet på livsmedlet som vi konsumenter vill ha.Samtidigt vet vi också att detta med näringstillsättningskapar problem.Det måste vara möjligt att finna balans mellannäringstillförsel på brukad mark och totaluttaget i skörden.Det måste bli en uppgift för växtförädlingen att snarastpåbörja program för att finna odlingssätt där balans uppnåsmellan fosfor- och kvävegivan och totaluttaget i skörden. Skavi komma tillrätta med problemet med övergödning måste vige oss på den verkliga källan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av fosfor- och kvävebalans iväxtodling.
mot · GI02Jo254 · 1995-01-25 00:00:00 — startade en verksamhet med lantbruksavbytarserviceöver hela landet. Det var en verksamhet som syftade till attge lantbrukarna regelbunden ledighet, semester och ersättarevid sjukdom. Problemet var då att utglesningen pålandsbygden hade gått så långt att arbetskraften inte fanns pålandsbygden. Det innebar då direkta kostnader i form avresor och restid för att tillgodose lantbrukarna med personal,kostnader för att administrera verksamheten. somman ville hålla ett lågt pris så att lantbrukarna skulle kunnaha råd med verksamheten. Det ansågs direkt samhällsnyttigti egenskap av förebyggande hälsovård.I förhandlingar mellan staten och branschen, de s.k.jordbruksförhandlingarna, beslutades att man skulle avsättapengar till denna verksamhet.Detta innebär att det nu byggts upp enfungerande verksamhet som är rikstäckande.Subventioner i storleksordningen gåri dag ut, fördelade enligt följande: tillresor, ca är lönesubventioner ochresterande ca är administrations- ochutbildningskostnader.I nuvarande förslag från regeringen föreslås att näringenövertar kostnaderna helt. Med tanke på att det är ca 100 000 lantbruksförtag varav 18 000 mjölkproducenter, av dessa är 8 000 abonnenter till avbytarservice, så kommer det att blisvårt att avveckla stöden helt. Vad man kan avvecklaär lönesubventionen.Då animalieproduktionen till mycket stor del är förlagd tillglesbygden i , , ,och området runt är det mycketviktigt att inte rubba den balansen.Försvinner animalieproduktionen i dessa områden såkommer landsbygden successivt att dö. Detta innebär iförlängningen att servicen i glesbygden blir mycket svår attupprätthålla. Det kommer också att få svåra konsekvenser iförädlingsledet med fördyrade transportkostnader. Detallvarligaste är dock att satsningen på turism ochlandsbygdsutveckling omöjliggörs.Vad skall man då göra för att verksamheten skall kunnaupprätthållas? Ett sätt vore att verksamheten skaffade sig envolym av , s.k. fullbetalda tjänster i form av utbyggdlandsbygdsservice för att täcka rese- ochadministrationskostnader. Detta borde man kunna klara avmed EU:s introduktionsbidrag med successiv avtrappning.Klart är att verksamheten är samhällsnyttig och kan användaspå ett för samhället ännu bredare koncept till gagn för svensklandsbygd och ekonomi. En förutsättning för detta är dockatt fördelningen av pengarna läggs på för attej hämma eventuell konkurrens. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avbytarverksamheten inom lantbruket.
mot · GI02Jo257 · 1995-01-25 00:00:00 — Alternativ till burhållning av värphöns Den djurskyddslag som antog 1988 medför bl.a.att äggproduktionen i fr.o.m. måste ske på annat sätt än med konventionellabursystem. Denna lag innebär stora förändringar och fårsannolikt konsekvenser som inte kommer att leda till det somvar målsättningen med den nya lagstiftningen, nämligen atthusdjur, i detta fall värphöns, skall erhålla ett förbättratskydd mot dålig behandling. Som utvecklingen varit sedanlagen antogs föreligger i stället risk för att standarden idjurhållningen inom äggproduktionen sänks. Detta kundeinte förutses i samband med att den nya lagen antogs 1988.Bakgrunden är att få länder i världen har antagit sålångtgående djurskyddslagstiftning som Sverige.Exempelvis har inte våra närmaste grannländer beslutat attinföra en djurskyddslagstiftning som motsvarar vår.Detta innebär att risken är stor för att äggproduktionen gårur . En minskad svensk produktion skulle innebäraatt statens och konsumenternas möjligheter att påverkastandarden i djurhållningen inom äggproduktionen minskaseller till och med upphör. Eftersom undersökningar inombranschen visar att konsumenterna inte till någon avgörandegrad fäster avseende vid ursprungsland står det helt klart attmöjligheterna att vidmakthålla svensk äggproduktiondrastiskt försämras eftersom s.k. alternativt producerade äggblir betydligt dyrare för konsumenten.Som en följd av lagstiftningen 1988 har den svenskanäringen fått ''motorstopp''. Man vågar inte investera. Detbedöms också att det inte finns några godkändaalternativ till burar som ger några djurhälsofördelar ellerkonkurrenskraftiga resultat.Sett i dessa perspektiv förefaller det orimligt att tro att detskall vara praktiskt genomförbart att till utgången av 1998byta ut de cirka sex miljoner hönsplatser som det handlar omi vårt land.Rimligt vore att öppna för ytterligare alternativ. Därför börde möjligheter till forskning om alternativa bursystem sominskränktes i och med nya lagstiftningen 1988 återupptas. Påandra håll i världen arbetar man med konkurrenskraftigasystem som bygger på burar.Det är av stor betydelse att förberedelserna inför sådanahär stora förändringar sköts på ett ansvarsfullt sätt. Tiden förutprovning och forskning kring alternativen till bursystembör förlängas. De riktlinjer som angivits frånJordbruksverket om kan ge enmöjlighet för den svenska näringen att genomföra enomställning som medför att näringen inte går ur landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svensk burhållning av värphöns samtäggproduktion på djurvänliga och konkurrenskraftigavillkor.
mot · GI02Jo258 · 1995-01-25 00:00:00 — I samband med medlemskap i harförhandlingar genomförts. Dessa förhandlingar har bl.a.resulterat i att lantbruket i skall producera högst 3 mjölk.De mjölkkvoter som kommer att införas i landetkommer att drabba lantbrukarna inom TjustbygdensHusdjurs verksamhetsområde hårdare än lantbrukare i andradelar av landet. Anledningen till detta är attleukosbekämpningen påbörjades inomTjustbygdens Husdjurs område än i andra delar av ,nämligen år 1990.Därför har många mjölkproducenter levererat mindremängd mjölk än vad deannars skulle ha gjort. Över hälften av alla besättningar inomområdet hade, enligt de mätningar som gjordes, högstasmittoklass. Det betyder att Tjustbygdens Husdjurs områdevarit värst drabbat av alla. Till detta skall läggas attlantbrukarna har ställt upp på bekämpningsprogrammet istor omfattning.Eftersom bekämpningsprogrammet startade här fanns detinte några friförklarade besättningar att köpa ersättningsdjurifrån. Det betyder att många ladugårdar inte haft ''normal''beläggning.Under tiden leukosbekämpningen pågått har ettbekämpningsprogram mot BVD (Bovinvirusdiarré)påbörjats. Lantbrukarna har därför blivit avrådda från attköpa in djur, vilket ytterligare försvårat återuppbyggnadenav djurantalet.Med anledning av det som anförts så anser vi att dessaspeciella förhållanden skall man ta hänsyn till närmjölkkvoterna fördelas. De lantbrukare som har ställt uppför att bekämpa leukosen har redan drabbats av ett avsevärtekonomiskt bortfall. De bör nu inom ramen för kvotsystemetkompenseras så att de når den nivå de skulle haft om de hadelevererat från en fulltalig, frisk besättning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kompensation vid fördelning avmjölkkvoter.
mot · GI02Jo264 · 1995-01-25 00:00:00 — I samband med nedläggningen av sockerbruket iMörbylånga inrättades ett tillfälligt transportstöd förbettransport från län till Skåne.I sydöstra är klimatet för odling av sockerbetorgynnsamt med många soltimmar och godabevattningsförutsättningar. Detta resulterar i en godproduktion med hög sockerhalt i betorna.Vid nedläggningen av sockerbruket inrättades ett tillfälligttransportstöd.Vi föreslår nu att en översyn görs för en förlängning avtidsperioden för transportstödet för betfrakterna från Ölandoch övriga län till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn avbettransportstödet till betodlarna i sydöstra .