mot · GI02L46 · 1995-04-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:140 Aktiv konsumentpolitik Konsumenten i centrumFolkpartiet liberalerna anser att propositionens innehåll ärförvånansvärt tunt och alla viktiga frågor hänskjuts tillvidare bearbetning. Detta är beklagligt. Propositionen är enriktlinjeproposition och därför redovisar vi våra riktlinjer idet följande.Liberal utgångspunktKonsumtionen är meningen med all produktion.Producenternas intressen bör tillgodoses endast i den måndet är nödvändigt för att främja konsumenternas intressen.Detta konstaterande gjordes av den ekonomiskaliberalismens fader, . Hans och vårutgångspunkt är att den enskilda människan bäst känner sinaunika behov och önskemål. Därför är marknadsekonomin,där konsumenten gör självständiga val mellan olika varoroch tjänster, överlägsen alla andra ekonomiska system. I enmarknadsekonomi tillåts olika producenter konkurrera omkonsumenternas gunst.För att marknadsekonomin skall kunna fungeratillfredsställande krävs kunniga och välinformeradekonsumenter. En liberal konsumentpolitik förutsätter därfören balans mellan den renodlade marknadsekonomin å enasidan och satsningar på konsumentupplysning, -utbildningoch -information å den andra. I system som bygger på attmyndigheter genom centralstyrning och monopolkontrollerar utbudet är konsumentens ställning svag. Den delav den svenska ekonomin där konsumenten har desämsta möjligheterna att påverka är den offentliga sektorn.Stat och kommun är fortfarande helt dominerande på en radtjänster som är centrala för människors välfärd, såsom vård,omsorg och utbildning.Vi vill släppa fram och uppmuntra fler enskilda alternativtill den offentliga sektorn. På så sätt stärks konsumenten,valfrihet skapas och kostnader kan pressas. Där konkurrensoch alternativ till den offentliga sektorn saknas och avpraktiska skäl inte är möjliga, måste mångfald och valfrihetskapas inom ramen för den offentliga produktionen. Även iden privata sektorn finns det många områden där konkurrensoch valfrihet inte är tillräckliga. Regleringar ochetableringskontroll utgör i vissa fall skadliga hinder för enfri konkurrens. Dessutom är det inte ovanligt att producentersom etablerat sig på en viss marknad försöker skydda sig frånnya konkurrenter genom mer eller mindre tvivelaktigametoder. I en förhandlingsekonomi hotas ocksåkonkurrensen av kartell- och monopolbildningar. Attbekämpa dessa typer av konkurrensbegränsningar, bådeinom privat och offentlig sektor, är en huvuduppgift för enliberal konsumentpolitik.Marknadens krafterDet bästa sättet att hävda konsumenternas intressen ärmarknadsekonomi med fri etableringsrätt, fri konkurrens ochfri handel med omvärlden. Marknadsekonomin skaparvalfrihet och ger utrymme för enskilda människors initiativ.Marknadsekonomin ger konsumenterna en stark ställning.Det är ytterst de som genom sina köpbeslut styrproduktionen.I ett litet land som är en fri handel med omvärldenav avgörande betydelse för att upprätthålla konkurrens ochför att skapa ett brett utbud av varor och tjänster. Med friinternationell handel samt rätt för både svenska ochutländska nya företag att etablera sig på marknaden finnsalltid en faktisk eller potentiell konkurrens. På områden dären stark internationell konkurrens saknas är det därförsärskilt viktigt med en aktiv konkurrenslagstiftning.Decentralisering i beslutsfattandet och mångfalden i enmarknadsekonomi ger skydd mot felsatsningar -- ett skyddsom centralstyrda och monopolistiska system saknar. Denfria konkurrensen gagnar effektivitet och därmedkonsumenternas intressen. Utan konkurrens blir prisernahögre och resurser utnyttjas mindre effektivt. Därför måstealla slag av monopol bekämpas. Marknadsekonominförutsätter att producenter och konsumenter fattar sina beslutpå grundval av varans eller tjänstens kvalitet och deprissignaler som ges.Därför måste prissignalerna spegla kostnaderna förresursåtgången på ett riktigt sätt. Genom alternativ ochkonkurrens kan effektiviteten öka också inom de sektorersom är centralt reglerade och där priserna inte sätts påen fri marknad. Dit hör t.ex. viktiga delar avlivsmedelssektorn. I de fall där effektiv konkurrens saknasoch prisökningarna därför är snabbare än inom övrig varu-och tjänsteproduktion, är orsaken inte sällan protektionismoch därmed förknippad bristande importkonkurrens samtalltför mycket centrala regleringar.Konkurrens i offentlig sektorVid offentlig tjänsteproduktion har konsumenten ensvagare position än på den fria marknaden. Den statligamaktutredningen har i en studie belyst detta problem. Denvisar att konsumenterna anser sig ha större möjligheter attpåverka förhållanden i samband med köp av t.ex.kapitalvaror än vid utnyttjande av offentliga tjänster.Konsumenten av diskmaskiner och stereoanläggningar ansersig sålunda ha en avsevärt starkare position än konsumentenav sjukvårdstjänster, barnomsorg eller utbildning. Känslanav bristande inflytande är särskilt stor vad gäller sjukvårdenoch skolan. använder begreppet ''tystvanmakt'' för att beskriva konsumentens roll på dessaområden. För att stärka konsumentens ställning är detnödvändigt att den offentliga sektorn i större utsträckningpräglas av marknadstänkande. Alla delar av den offentligatjänsteproduktionen bör reformeras i syfte att stärkakonsumentintresset. Enskilda alternativ måste tillåtas ochuppmuntras. Tjänster som vård, omsorg och utbildning börfinnas i såväl offentlig som enskild regi. Det handlar om attbryta monopol och skapa mångfald och valfrihet. Offentligtfinansierade tjänster behöver inte vara offentligtproducerade.Särskilt om kommunala bolagI många kommuner bedrivs en allt större del av denkommunala verksamheten i aktiebolagsform. Motiven för attflytta över tillgång och verksamhet -- det kan handla om bl.a.vatten och avlopp, fastighetsförvaltning, renhållning ocheldistribution -- från till kommunägdaföretag, är att det sägs öka effektiviteten. Kommunerna villsamtidigt kringgå de lagar som reglerar kommunalverksamhet och få snabba beslutsvägar, undvikaoffentlighetsprincipen och erhålla friare lönesättning. Detkan i dagens läge vara ett rimligt ställningstagande, mensamtidigt är utvecklingen från konsumentsynpunkt olycklig.Kommunägda aktiebolag är på flera sätt en hybrid.Lagstiftningen för kommuner respektive aktiebolag utgårfrån diametralt olika principer, nämligen för aktiebolaget attdet skall drivas i vinstsyfte och för kommunen att den intefår drivas i vinstsyfte. Utifrån dessa grunder har reglerna förkommuner respektive aktiebolag utformats.Offentlighetsprincipen är allmänhetens främstakontrollmöjlighet gentemot kommunen. För aktiebolagen ärkapitalägarnas vinstintresse den främsta kontrollen. Fråndemokratisk synpunkt innebär kommunägda företag attmedborgarna får mindre möjligheter att granska sinkommuns förehavanden. och tidigarenäringsfrihetsombudsmannen har också, utifrån sina skildautgångspunkter, varnat för bolagisering av kommunalaverksamheter.Bolagisering bör undvikas. Verksamhet som måste liggai offentlig sektor skall bedrivas enligt det regelsystem, somskapats för den sektorn. Om verksamheter lämpligen drivsenligt andra regelsystem bör de inte ligga i den offentligasektorn utan avvecklas eller avyttras.Offentlig upphandlingI en liberal marknadsekonomi är ett väl fungerandeupphandlingssystem av grundläggande betydelse. Fri ochlikvärdig konkurrens är både nyttig för näringslivet ochlönsam för samhället. gällande regelsystem är dockbehäftat med allvarliga brister som visar sig särskilt påkommunal nivå.Den självklara utgångspunkten måste vara att föroffentliga förvaltningar ska gälla en i princip obligatoriskupphandlingsskyldighet. En sådan ordning skulle förstärkaupphandlingssystemets fördelar och eliminera ettantal tillämpningsproblem. En särskild modell presenterades1992 (Ds 1992:121) men genomfördes inte eftersom avvakta utfallet av ett frivilligt system. Med hänvisningtill de problem som därefter visat sig är det att nu inomklart avgränsade områden införa den obligatoriska modellenoavsett om det gäller externa eller interna anbud.Det torde dock vara nödvändigt att från huvudregeln tillåtavissa undantag genom s.k. direktupphandling, alltsåupphandling utan föregående anbud. Erfarenhetsmässigt ärdock sådan upphandling förknippad med vissa risker.Förvaltningstjänstemännen visar sig ha en tendens att tänjaut ''fri-zonen'' så att i vissa fall rent kringgående av lagföreligger och man gör undantagen till huvudregel. Därförmåste direktupphandlingens begränsningar angivas tydligarei lagen. För all upphandling gäller att beslutet måste styrasav affärsmässighet där prisfrågan är ett viktigt moment. Ilagtexten bör betonas att detta generella krav alltid gälleräven vid direktupphandling. Det beslut som sedan fattas iupphandlingsärendet bör även motiveras. Vidare måstebeslutet resultera i ett formellt upphandlingsavtal, även omdet gäller antagandet av ett internt egenregi-erbjudande.Dessutom är det viktigt med offentlighet iupphandlingsärendet när beslutet är fattat. Då måste detföreligga rätt till information om samtliga anbudsgivare medangivande av resp. anbudspris och motiven förupphandlingsbeslutet. Kontroll i efterhand omöjliggörs omdet saknas anteckningar och underlag beträffande denaktuella direktupphandlingen. Sådant material måste finnasoch ska vara offentligt och på begäran skyndsamttillhandahållas.Ett effektivt upphandlingssystem är särskilt angeläget försmåföretagare och inte minst för det lokala näringslivet.Politiker talar visserligen ofta varmt för småföretagen menär i verkligheten inte lika ofta beredda att lägga ut sina inköppå anbud. Detta gäller särskilt på den kommunala sektorn.Upphandling i konkurrens är dock inte bara en fråga som rörstat/kommun och näringsliv utan ytterst är detskattebetalarnas pengar det handlar om.Produkten på marknadenDe varor och tjänster som finns på marknaden måsteuppfylla vissa krav när det gäller kvalitet och säkerhet samtur miljösynpunkt. Priset har naturligtvis också en storbetydelse för konsumenterna. En stark konsument harmöjlighet att påverka alla dessa faktorer, detta beskriver visenare i motionen. Olika myndigheters arbete och politiskabeslut kan också behövas för att påverka dessa faktorer.Hälsa och säkerhet är ett konsumentpolitiskt mål. Det finnsett nära samband mellan säkerhet och hälsa. Ohälsa ellerskada kan uppstå på grund av en persons konsumentmönstereller för att en produkt har skadliga egenskaper. För enallergiker har en riktig innehållsinformation av livsmedel enmycket stor betydelse. En effektiv marknadskontroll skallbedrivas av Konsumentverket.Standardiseringsarbetet är viktigt inte minst för att göraolika produkter tillgängliga för personer medfunktionshinder. medverkan i det europeiskastandardiseringsarbetet blir också allt viktigare.Konsumenterna vill ofta bidra till en bättre miljö, därförmåste konsumentpolitiken syfta till en långsiktig hållbarutveckling med resurshushållning och kretsloppstänkande.Agenda 21:s mål med hållbara produktions- ochkonsumentmönster i ett globalt perspektiv skall varavägledande. Det lokala engagemanget och miljöarbetet ärgrundläggande.Propositionens förslag om en åtgärdsinriktadhandlingsplan för hur miljömålet skall uppnås biträder vi.Detta för att underlätta för den enskilde konsumenten attkunna göra sina val utifrån kunskapen om hur valet påverkarmiljön.För att konsumenterna skall anse att det är viktigt attkällsortera avfall, måste detta kunna ordnas praktiskt och såatt konsumenten också vet att avfallet tas om hand på ett sättsom är bra för miljön. Detta har ännu inte klarats av, därförmåste system utformas som gör detta möjligt.Det är viktigt att information ges om främst olika varorsenergibehov både för hushållens ekonomi och församhällsekonomin och även för miljön. Det måste varaenkelt för konsumenten att utifrån information om olikaprodukter kunna avgöra det bästa inköpet även urenergibesparingssynpunkt.Allt fler konsumenter väljer att köpa miljömärkta varor.Höga krav måste därför ställas på miljömärkningen och detär viktigt att forskare deltar i prövningen av varorna.Folkpartiet liberalerna anser också, som det anges ipropositionen, att där konsekvenserna är utredda ochbelagda, kan ekonomiska styrmedel och lagar varaverksamma medel för att påverka utvecklingen. Vivälkomnar därför regeringens beslut om att tillsätta enutredning om förutsättningarna för en ökad miljörelateringav skattesystemet.Konsumentens ställningLiberal konsumentpolitiks grundbult är att människorsjälva är kapabla att värdera vad de vill konsumera respektiveavstå från att konsumera, mot bakgrund av tillgängligkunskap om olika varors och tjänsters egenskaper, kvalitet,pris etc. I denna grundsyn ligger en tilltro till människorsvilja att t ex konsumera miljövänliga produkter framförmiljöskadliga, sådana som inte skadar hälsan framför sådanasom kan göra det etc. I detta ligger också att det är viktigtmed fungerande konkurrens mellan många sinsemellanoberoende producenter -- truster, karteller och monopoldriver upp priserna och håller tillbaka alla impulser tillutveckling av bättre varor och tjänster. Politikens uppgift ärdå inte att ställa upp pekpinnar av olika slag utan attmedverka till att konsumenternas information är såfullständig som möjligt. I den mån man kan tala om''önskvärda konsumtionsmönster'' så skall de skapas genomatt människor själva styr produktionens inriktning genomfria val av allt bättre produkter. Att detta är möjligt ochrealistiskt visas eftertryckligen bl a genom det väldiga genomslag som icke klorblekt papperfick i nästan samma ögonblick som det kom ut påmarknaden. upprepas detta när det gäller tvättmedel,diskmedel, återvinningsbara tekniska produkter etc, etc.Genom miljömärkning, miljöavgifter och andra former avekonomiska styrmedel kan denna omläggning avkonsumtionsmönstret förstärkas ytterligare -- genom attfaktiska miljökostnader driver upp priset på produkter somskadar miljön eller tillverkas på ett miljöskadligt sätt.Kommittéer och kampanjer riktade till olika grupper hartroligen betydligt mindre inverkan på människorskonsumtionsval än den påtagliga information om olikavarors för- och nackdelar som avspeglas i priset, genommiljömärkning etc.Ännu en politisk uppgift är givetvis att stödjakonsumentens rätt gentemot producenter som inte hållit vadde lovat. Detta är en annan sida av konsumentens starkaställning på marknaden. Producenten skall inte bara veta attkonsumenterna aktivt väljer mellan olika produkter, utanockså inse att det kan bli konsekvenser av olika slag om enkonsument kan visas ha blivit lurad att köpa en vara som intehåller måttet.Unga konsumenterFör att barn och ungdom kritiskt skall kunna granskamarknadens utbud av varor och tjänster, är det viktigt, att deså tidigt som möjligt tränas och utbildas i konsumentfrågor.Det handlar både om att värdera påträngandemarknadsföring och att i vardagslivet tillreda sin egen måltidoch att inse betydelsen av sambandet mellan kost, motionoch hälsa. Detta är en viktig uppgift för skolan.Konsumentfrågorna är integrerade ihemkunskapsutbildningen. I gymnasiet däremot är detberoende på vilket program eleven väljer, vilka möjlighetereleven har att få kunskaper om konsumentfrågor. Därför börkonsumentfrågor också tas upp i t ex ämnesområdenasamhällskunskap, matematik, ekonomi och svenska.För de äldre ungdomarna är den ekonomiska rådgivningenspeciellt viktig. Hur skall man hantera sin privatekonomi:boendet, hushållsbudget, krediter, samboavtal?Konsumentverket har redovisat en rapport från UngKonsumentsatsningen. Olika ungdomsorganisationer hardrivit olika projekt för att öka ungdomarnas medvetenhet ideras roll som konsumenter och för att stärka den rollen.Erfarenheterna från detta projekt bör användas ifortsättningen, för att involvera ocksåungdomsorganisationerna i arbetet med att nå störrekunskaper kring konsumentfrågor bland ungdomar. Vi haringet att erinra mot propositionens förslag om att medel urAllmänna arvsfonden används för olika projekt blandungdomar.Privatpersoners ekonomiI begreppet hushållsekonomi inbegrips normalt inte sådantsom konsumtion av offentligt finansierade tjänster, bank-och försäkringstjänster, hushållssparande ellerpensionsförsäkringar. Detta trots att dessa är av storbetydelse för hushållen och tar en stor del av hushållensbudget. består numera allt fler ''hushåll'' iekonomiskt hänseende av en enskild person. Begreppet''privatekonomi'' torde för de flesta vara mer heltäckande.Utan att fastna i någon semantisk diskussion, där det verkarsom om ordet ''privat'' fungerar som ett ideologiskt röttskynke för många, anser vi att tyngdpunkten inomkonsumentpolitiken måste förskjutas och synen påhushållsekonomin måste breddas, så att den innefattar heladet spektrum av utgifter, inkomster, skulder och tillgångarsom faktiskt är av stor betydelse för de flesta människor.Detta måste avspeglas såväl i de centralakonsumentpolitiska målen som i och delokala konsumentvägledarnas-budgetrådgivarnas arbete medhushållsekonomiska frågor.De familjeekonomer/privatekonomer/hushållsekonomersom finns på , banker och störreorganisationer gör ett bra arbete. Resultatet skulle bli bättreoch få större tyngd och genomslag om det fanns friståendeinstitutioner som lade fram rapporter, arbetade medmetodutveckling, fick fram avhandlingar m m. Detta skulle i sin tur innebära att det beslutsunderlagsom regering och riksdag m fl får skulle vara bättre genomlyst och därmed få störregenomslag. Framväxten av fristående institut ochorganisationer bör uppmuntras.Budgetrådgivning och skuldsaneringEkonomi -- att hushålla med knappa resurser. För mångaär det allt svårare att få lönen att räcka sommånaden. Det är angeläget att kommunerna arbetarförebyggande genom att upprätthålla och bygga utbudgetrådgivningen. Många kommuner har redan upptäcktatt detta lönar sig i kronor och ören i form av minskadesocialbidrag.Än mer förebyggande är givetvis en privatekonomiskdebatt i media och en väl fungerande utbildning i skolan,ungdomsskolan såväl som vuxenutbildningen. Särskiltviktigt kan det vara för invandrare och andra med kortutbildning att inom ramen för vuxenutbildningen fåkompletterande kunskaper i privatekonomiska frågor.Skuldsaneringslagen innebär att ett mindre antal extremtskuldsatta kan få skuldsanering under vissa förutsättningar.Den stora vinsten ligger dock snarare i just budgetrådgivningoch annan förebyggande verksamhet samt att frivilligskuldsanering lättare kan komma till stånd. Det är viktigt attskuldsaneringslagens möjligheter inte tas till intäkt för attminska den förebyggande verksamheten och den frivilligaskuldsaneringen, utan istället att skuldsaneringslagenanvänds som hävstång för ett större arbete.KonsumentforskningHögre utbildning och forskning sker inom det ekonomiskaområdet nästan helt uteslutande inom sektorernaföretagsekonomi och nationalekonomi. Ändå är den privataekonomin av avgörande betydelse. Forskning kringkonsumentfrågor sker framförallt ur företagens ellersamhällets perspektiv, inte ur den enskildes.Den professur i konsumentekonomi som funnits vid Lundsuniversitet har dragits in. Några banker och störreorganisationer har viss utredningsverksamhet, men i mycketblygsam skala. Vid finnshushållsekonomer, som arbetar främst med renatillämpningar. Dessa har dock mycket stor betydelse sombeslutsunderlag, varför debatt och metodutveckling ärangeläget. Forskning, kunskapsuppbyggnad ochmetodutveckling i privatekonomiska frågor är alltså mycketeftersatt. Inte heller utbildas privatekonomer i denutsträckning som skulle behövas för att vid olikainstitutioner, banker och organisationer bygga uppkompetens kring detta. Vi stöder därför propositionensförslag om upprättandet av ett konsumentpolitisktforskningsprogram.Fristående konsumentorganisationerStarka konsumentorganisationer finns inom vissa sektorer,såsom hyresgästföreningen, bilistorganisationer m fl. Starka organisationer med visst intresse för bredakonsumentfrågor, studieförbund, fackföreningar exempelvisfinns likaså. Många av dessa har tillsammans bildat SverigesKonsumentråd, en paraplyorganisation för framföralltinternationellt arbete men även visst nationellt och lokaltinriktat arbete.Det är inte troligt att en fristående centralkonsumentorganisation någonsin kommer att bildas och ståstark på egen grund. Därtill är det s k free rider-syndromet alltför starkt. Ingen är beredd attbetala priset i form av vare sig tid eller pengar förrän dendag man verkligen råkar i knipa. För att marknadsekonominverkligen ska fungera krävs starka och kunniga konsumenter.Det är därför ett intresse för staten att bekosta sådanverksamhet.Idag sker detta företrädesvis genom Konsumentverketsförsorg. Principiellt är det dock tveksamt att samma statligamyndighet både ska övervaka marknaden och dess aktörersagerande, och företräda den ena partens intresse.Den statliga konsumentpolitiken bör därför långsiktigtinriktas på att stödja framväxandet av friståendeintresseorganisationer så att myndigheten långsiktigt kanägna sig åt att övervaka marknaden och därmed inte inta denena partens sakintresse.Medborgerligt konsumentinflytandeI propositionen anges att en kommitté skall tillsättas för attutreda och föreslå åtgärder som kan öka medborgarnasinflytande och delaktighet i samhällsutvecklingen. Viredovisar nedan vårt förslag för att stärka medborgarnasinflytande och delaktighet.Medborgarskapet är visserligen ett slags osynligtsamhällskontrakt i demokratiska länder. Men det krävs enmer principiellt sammanhållen syn på de medborgerligarättigheterna, deras genomförande och hur man kan minskaavståndet mellan politiker och medborgare. Med andra ordbehövs ett effektivt instrument för att överföra politiskideologi till praktisk politik. Som sådant instrument kan manutnyttja s.k. medborgarkontrakt. Genom sådana kontraktbryts etablissemangets makt, som politikerrollenförtydligas och individen sätts i centrum.Det är vanligare att myndigheter betonar medborgarnasskyldigheter än deras rättigheter. För att skapa en rimligbalans behövs ett medborgarkontrakt mellan samhälle ochmedborgare.Sådana medborgarkontrakt måste grunda sig på vissaprinciper, nämligen myndigheternas öppenhet, informationtill medborgarna, tjänsternas tillgänglighet, medborgarnasvalfrihet, tjänsternas kvalitet och icke-diskriminering avmedborgarna.Det grundläggande medborgarkontraktets innebörd kankonkretiseras i tre huvudpunkter. För det första skall varjemedborgare veta vad hon/han kan kräva och vänta sig avoffentliga sektorn. Vår slogan ''valuta för skattepengarna''måste fyllas med ett tydligt innehåll. För det andra skallmedborgarna kunna jämföra tillgängliga alternativ. Manskall inte behöva vara högutbildad eller van att sökainformation för att kunna ta reda på vilka möjligheter somfinns. Därför skall utvärderingar och jämförelser varalättillgängliga. För det tredje skall medborgarna veta vartman skall vända sig för klagomål. Man skall inte behövakänna oro för att skickas fram och tillbaka mellan olikabefattningshavare. Ansvaret skall vara tydligt placerat hosnågon. Då misstag begåtts av myndigheterna skall dendrabbade medborgaren ha rätt till förklaring, ursäkt ocheventuellt ersättning.Medborgarkontrakten bör innehålla såväl gemensammaövergripande rättigheter som mer detaljerad information omrättigheter och skyldigheter som gäller för en viss individ.Här kan det bli fråga om olika ''underkontrakt'' förexempelvis välfärdsområdet, konsumentsektorn, kultursidanoch trafiksektorn. Att upprätta medborgarkontrakt bör varaen frivillig angelägenhet.Ett kommunalt konsumentkontrakt skall syfta till att stärkakonsumentens ställning på marknaden.Först och främst genom att garantera en bredkonsumentinformation som inkluderar konsumenträttinklusive konsumentens klagorätt.