mot · GI02Kr234 · 1995-01-25 00:00:00 — är en härlig kulturstad. Här finns svenskhistoria. Kyrkor, slott, monument och byggnader berättar omstorhetstid och arkitektonisk utveckling. Kulturinstitutionermed internationell lyskraft, konstnärer, gallerister,författare,musiker, forskare, hantverkare och andrakulturskapare ger liv. I staden trängs ett myllerav olika kulturaktiviteter som lockar människor från när ochfjärran. Huvuddelen av stadens kulturaktiviteter har vuxitfram privat och spontant utan politikers beslut och utanskattesubventioner.Stockholms position som huvudstad ger staden dess särart.Den är med sin specifika stadsmiljö hembygd för nära700 000 personer. Staden är ett hem för människor av närahundra olika nationaliteter, vilket ger en speciell ochmångkulturell prägel.Stockholmsregionen är också ett centrum för utbildningoch forskning. Många av landets utbildningsinstitutionerfinns här, konstnärliga utbildningar inte att förglömma,liksom företagens utbildning och forskning. Tillsammansskapar de ett klimat för utveckling och kreativitet.Kultur och identitetKulturens betydelse för identiteten -- både stadens ochmänniskornas -- får inte underskattas. Kulturen ochtraditionen är grunden för våra värderingar och vårtankestruktur. Kulturen markerar den nationellasamhörigheten och ett spännande växelspel skapas mellanstadens traditionella kultur och de nya invandrarkulturerna.Kultur vilar på ett arv från tidigare generationer. Den ärresultatet av dessas tankar, arbete och skapande, i form avfornminnen, föremål, byggnader och minnesmärken, ävenden kunskap och kompetens som människor besitter. Kulturär slutligen historien om landet, staden, dess utveckling ochom de människor som bott och verkat genom århundraden.Kultur skapas inte genom politiska beslut. Stockholmskulturliv växte fram utan politiskstyrning. Så är det tyvärr inte i dag.Ett rikt och fritt kulturliv skall präglas av frihet ochmångfald vilket förutsätter många och oberoendekulturskapare liksom många och oberoende finansiärer.Dessa förutsättningar måste aktivt skapas, stärkas ochgynnas, bl.a. genom konstruktiva politiska handlingar.Politikerna skall och får inte styra kulturen. Politiker kandäremot skapa bra förutsättningar för ett fritt kulturliv t.ex.genom bättre skatteregler. Avdragsrätt för donationer tillkonstnärlig verksamhet, satsningar på forskning ochutbildning är exempel som stärker pluralismen.Vi ser främst två uppgifter för politikerna då det gällerkultur. Den första handlar om att ta ansvar för vårt kulturarv.Den andra gäller att skapa förutsättningar för en fri ochoberoende kultur där kulturskapare kan leva av sitt arbete.Människors kreativitet och fantasi är de viktigaste råvarornaoch bra drivkrafter för en estetisk, ekonomisk och etiskutveckling.Fri kulturKulturen skall leva och blomstra fritt utan politisk styrning.Den politiska inblandningen måste minimeras -- något somlänge varit ett moderat krav. Det får inte vara så attkulturutbudet styrs av rädsla att inte få offentliga bidrag. Påandra platser i världen har vi sett hur det gått när kulturenstyrts av det politiska systemet.Kulturpolitiken i vårt land har länge utgått från en ideologisom haft svårt att hantera den individualisering,frihetssträvan, decentralisering och internationalisering somkännetecknar dagens samhälle.Det privata engagemanget för kultur bygger på frivillighetoch intresse vilket aldrig kan ersättas av offentliga insatser.Redan nu betalar medborgarna den största andelen avkulturutbudet. såldes musik på CD för ca tvåmiljarder kronor vilket är ungefär lika mycket som det totalakulturstödet från offentliga sektorn till Stockholmsregionen.Fristående stiftelser som driver kulturverksamhet bör fårimliga möjligheter att bygga upp eget kapital. En naturligkonsekvens av detta blir att de generellamomsbestämmelserna måste ses över.Människor som på egen hand vill och kan bevara delar avkulturarvet bör få möjlighet att göra detta. Det gäller t.ex.vården av gamla fastigheter, slott och andrabyggnadsminnesmärken, ibland också att vårda hela ochsammanhållna miljöer.Stockholm -- kulturhuvudstadDen utnämnde EU:s kulturministerStockholm till kulturhuvudstad 1998.Enligt EU:s kulturministrars resolution av den 13 juni1983 skall enEuropeisk kulturhuvudstads program vara uttryck för enkultur som i sin historiska bakgrund och samtida utvecklingkaraktäriseras av både gemensamma inslag och en rikedomsom kommer ur dess särskiljande drag.En europeisk kulturhuvudstads program skall för den europeiska publiken visa upp speciellaaspekter av stadens, regimens och landets kultur.Stockholm har som centrum i en Östersjökultur haft närakontakter med . Genom vikingarna, genomHansaförbundets stater, genom kulturintresserade regentersom drottning och kung har Stockholmoch haft nära och fruktbärande utbyte med Europa.Vår huvudstad har ett rikt och mångfasetteratkulturliv, bl.a. räknas som teatertätastestad med sina omkring sjuttio scener.Här verkar ungefär 1 500 aktiva bildkonstnärer ochkonsthantverkare.Vi har rent vatten ända in i stadens centrala delar.Inför uppgiften att genomföra 1998 som kulturhuvudstadstår som överordnad målsättning att förbättra kulturensställning och tillgänglighet i inte bara utan i helaSverige samt att ytterligare stimulera de kulturellakontakterna med Europa.Redan nu har lyckats skaffa sig en plats i deteuropeiska kulturlivet genom sina årliga evenemang somStockholm , en aktivitet som blivit alltmer aven kulturell manifestation och den kulturfestival somgenomfördes . Utdelningen avthe har även den satt istrålkastarljuset och förstärkt ställning som enstad på vatten -- rent vatten -- och med intresse för att värnaom Östersjön.Dessa ambitioner bör vidareutvecklas och ochStockholmsregionen presenteras som en kulturell ochattraktiv mötesplats. Exposition 97 kommer att ge enföraning av vad kan erbjuda och möjliggör också förstaden att samla kulturpersonligheter från hela världen tillsymposier och evenemang. Här är temat även inriktat påforskning vilket innebär att universitet och högskolor iStockholmsområdet kommer att presentera sina nyaste ochmest intressanta forskningsområden för en intresseradvärldspublik.Den 15 december 1994 hade operan världspremiärpå i . Skälet till att man valde Stockholmvar att Stockholmsoperan ansågs vara den opera i världensom hade de bästa förutsättningarna att genomföra enföreställning med denna höga svårighetsgrad. Den 21 januarivar det dags för världspremiär på balettenSub . Få städer i världen kan erbjuda en scen som äravsedd enbart för dans som i av och konstnärer är avinternationell klass och arbetar över hela världen. Detta gerstaden möjlighet att anordna gästspel och göra intressantainstuderingar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stärka banden mellanStockholm, övriga och europeiska länder såväl inomsom utom den europeiska unionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att presentera och vidareutvecklaStockholm och som en kulturell ochattraktiv mötesplats,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att erbjuda svenska och utländskabesökare evenemang av hög konstnärlig kvalitet med såvälsvenska produktioner som internationella gästspel.