ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Jo265 · 1995-01-25 00:00:00 — Biologisk mångfald i jordbruket De länder som ratificerat konventionen om biologiskmångfald har förbundit sig att genomföra en rad åtgärder föratt bevara jordens biologiska mångfald, verka för långsiktigthållbar användning av dess beståndsdelar och åstadkommaen rättvis fördelning av de vinster som uppstår vidutnyttjande av genetiska resurser. I jordbruket strävar manefter ökad mångfald och mindre tillförsel av energi i allaformer. Detta sätter odling av grödor med inbyggd genetiskresistens och av alternativa grödor i fokus.I och används allt mer växtmaterialsom härstammar från sydligare länder. Detta material ärdåligt anpassat till våra förhållanden, vilket är särskiltallvarligt för de norra regionerna. Det kommer därför attfinnas ett stort inhemskt behov av ökad förädling av sortermed önskade egenskaper. I sin tur kräver detta bättretillgänglighet till lämpliga genetiska resurser och ettvälanpassat och tillgängligt grundmaterial för den framtidaförädlingen. Även växtmaterial med potentiellt värde måstebeaktas.En viktig resurs i sammanhanget är odlarhistorisktintresserade jordbrukare och andra med tillgång tilljordbruksmark som vill bevara gamla sorter i odling. De kansvara för in-situbevarande av en omfattning som ingensituation kan klara. Sådana odlingar kan ha betydelse ocksåför bevarande av mer eller mindre hotade ogräs. Bevarandeav vissa åkerogräs måste ske under ganska speciellaförhållanden och med tillämpning av traditionella metodervid sådd, skörd och tröskning. Förutom det genbevarandevärde odlingarna har kan de också besitta högakulturhistoriska kvalitéer. I rätt sammanhang kan deväsentligt berika värdefulla kulturmiljöer iodlingslandskapet och höja deras pedagogiska värde.Förslaget till miljöersättningar i jordbruket innehålleringet stöd för odling av äldre, genetiskt värdefulltväxtmaterial eller anläggning och skötsel av åkrar medinsådd av hotade åkerogräs.Jag föreslår att förslaget till miljöersättningar kompletterasså att ersättning kan utgå även till odling av äldre genetisktvärdefulla kulturväxter och ogräs. Om detta inte genomförsföreslår jag att resurser på annat sätt ställs till förfogande såatt kraven enligt konventionen om biologisk mångfalduppfylls. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt förslaget till miljöersättningar i jordbruket börkompletteras så att ersättning kan utgå till odling av äldre,genetiskt värdefulla kulturväxter och ogräs,2. att under förutsättning att yrkande 1 inte bifallssom sin mening ger regeringen till känna att resurser på annatsätt bör ställas till förfogande så att kraven enligtkonventionen om biologisk mångfald uppfylls.
mot · GI02Jo266 · 1995-01-25 00:00:00 — infördes ett avbytarsystem i . Avsikten varatt ge familjeföretag med i första hand mjölkproduktionmöjlighet till ledighet för att minska bundenheten och lösaproblem vid olycksfall och sjukdom. Avsikten var således attförbättra animalieproducenternas sociala situation.Det bör i detta sammanhang påpekas att produktionenkräver tillsyn och i stort sett samma arbetsinsats varje dagåret om. Få grupper lever under sådana villkor i dagensSverige. Det torde knappast vara möjligt att upprätthållamjölkproduktionen i glesbygden utan någon form avavbytartjänst. Orsaken till detta är att avståndet mellangårdarna numera är för stort för vanligt grannsamarbete.Samtidigt är mjölkproduktionen en av mycket fåproduktionsgrenar som långsiktigt kan fortleva och hållalandskapet öppet i glesbygden.Med tiden har således avbytarsystemet visat sig ha enmycket stor regionalpolitisk dimension genom att systemetgjort det möjligt att också erhålla avlönat arbete iglesbygden. Tjänsteinkomsten kan också vara enkomplettering till personers försörjning och således skapa enmöjlighet till fortsatt boende i trakten.Systemet har fått efterföljare i de andra nordeuropeiskaländerna och till och med fått stor omfattning i våra närmastenordiska grannländer och Norge.Avbytarsystemet har en tydlig glesbygdsvinkling genomatt stödet främst används för att överbrygga nackdelar i formav avstånd och företagsstorlek. Systemet har också ökatkompetensen hos personer som lokalt i annat fall inte skullekunna rekryteras för att avlösa jordbrukare. Detta är ennödvändighet i dagens jordbruk som kräver ökad hänsyn tillmiljön och till djurens omvårdnad.Mot bakgrund av den stora betydelse som avbytarsystemethar för sysselsättningen på landsbygden och glesbygdensnäringsliv samt med hänsyn till de krav på djurhållning ochmiljö som samhället numera ställer, bör andra former förfinansieringen av avbytarverksamheten redovisas innan denföreslagna avvecklingen av statlig finansiering genomförs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avbytarverksamheten.
mot · GI02Jo267 · 1995-01-25 00:00:00 — I har 1,5 miljon hushåll trädgård eller odlar iliknande former. Stora belopp läggs ned på köp avväxter och fröer. För ett lyckat odlingsresultat är det viktigtatt växter och fröer är av god kvalitet och lämpade förklimatet i vårt land. Även för parker och andra planteringargörs stora inköp av växtmaterial.Under de senaste femton åren har berörda myndigheter,organisationer och arbetat medväxtmaterialet. Lantbruksstyrelsen och senareJordbruksverket har t.ex. infört obligatoriska kvalitetskrav(''certifiering'') för plantor av jordgubbar, hallon, svartvinbär samt fruktträd liknande dem som har gälltför sättpotatis. Syftet har varit att kunna garantera friska ochsortäkta plantor i handeln.Genom inträde i EU har förutsättningarna förhandeln med trädgårdsväxter förändrats. I några avseendenhar kvalitetskraven höjts medan de i andra avseenden harsänkts eller helt tagits bort. De nämndacertifieringskraven för trädgårdsväxter är således inte längreobligatoriska. Gränserna har öppnats för en fri handel inomEU även för trädgårdsväxter, förutsatt att växterna uppfyllerEU:s minimikrav. För några av EU:s medlemsländer bl.a.England finns enligt uppgift undantag antagna mot EU:skrav beträffande försäljning av bl.a. köksväxtfröer. Dettaborde också prövas av i det fortsatta EU-arbetet.Sveriges nordliga läge medför att större krav måste ställaspå vinterhärdighet för odling inom landet än vad som ärnödvändigt i sydligare delar av EU. Den fria handeln medträdgårdsväxter ökar riskerna för att växter -- t.ex. olämpligasorter -- som inte klarar våra vintrar säljs för odling i landet.För den enskilde trädgårdsägaren, kolonisten ellerparkförvaltningen, kan ekonomiskt kännbara skador ske.Det finns därför ett större behov än tidigare avkvalitetsinriktad konsumentinformation när det gäller växterför olika former av trädgårdsodling. Speciellt angeläget ärdetta för fritidsodlingens räkning, eftersom man blandfritidsodlarna har mindre kompetens att göra kloka köp änvad t.ex. kommunala parkförvaltningar normalt har.Regeringen bör därför ge i uppdragatt i samarbete med utreda hurkonsumenternas möjligheter kan stärkas att välja ett lämpligtväxtmaterial inom ramen för ett förväntat ökat utbud avväxter med för svenska förhållanden skiftande kvalitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bra trädgårdsväxter till konsumenterna.
mot · GI02Jo268 · 1995-01-25 00:00:00 — Lantbrukarnas villkor i EU lantbrukare står nu inför stora utmaningar, delsför att lyckas bli världens mest miljövänliga matproducenter,dels för att möta den nya konkurrensen och marknaden somett EU-medlemskap innebär. Lantbrukarna är en aktiv ochmedveten yrkeskår som tror på sin näring inomlivsmedelsproduktionen.Inom EU finns en rad jordbrukspolitiska stöd som iframtiden inte kommer att finnas kvar. EU:s medlemsländerkommer inte att ha råd med sådana subventioner tilljordbruket som finns . Vi svenskar bör i EU arbeta medatt trappa av stödet till EU:s lantbrukare. Det kännerSveriges lantbrukare till. Men, trots att bidragen ochsubventionerna kommer att upphöra inom , är detändå viktigt att lantbrukare kan konkurrera på likavillkor med sina kollegor i Europa.Ett av de bidrag som finns är till interventionsorter(prisorter), där spannmål kan vägas in och lagras ochtransporteras för försäljning. Ju längre en lantbrukare har sådan interventionsort, desto dyrare blirtransportkostnaden för lantbrukaren. Priset på spannmål kanbli jämnare över landet om invägningen kan ske någorlundalika långt från lantbrukarna. EU betalar sina medlemsländerför dessa interventionsorter. Det bör alltså vara ungefär likalångt till invägningen för lantbrukare i hela EU omkonkurrensen ska vara på lika villkor.Nämnas kan att EU betalar till för 241interventionsorter, till för 153, för 27,för 28 och ett litet land som får betalt för13 interventionsorter.I borde vi ha 33 interventionsorter som betalas avEU, vilket också EU tycker är ett rimligt antal. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om antalet interventionsorter somfinansieras av EU.
mot · GI02Jo269 · 1995-01-25 00:00:00 — Intervention innebär en påverkan på utbudet av ochefterfrågan på jordbruksprodukter.Interventionsregleringarna syftar till att stödja vissaprisnivåer. Med intervention avses sådana åtgärder som EU:suppköp och lagring av olika produkter samt stöd till privatlagring, som för del i första hand kommer attomfatta spannmål.Gotlands läge mitt i gör att ett eventuelltspannmålsöverskott får en merkostnad på 5--per kiloi fraktkostnader till en interventionsort på fastlandet. Detta ären merkostnad som direkt slår mot den enskilde gotländskelantbrukaren. Om blir en egen interventionsort förspannmål undanröjs den merkostnaden. Detta lär desutominte förorsaka staten någon extra kostnad, den kostnaden ärEU beredd att betala fullt ut.Sveriges ekonomi är lindrigt sagt hårt ansträngd. Detta göratt alla måste vara med och dra sitt strå till stacken för attspara. Dock vore det önskvärt att vissa neddragningar kundeha lägre hastighet för att undvika alltför negativa verkningar.En sådan neddragning är den föreslagna avvecklingen av destatliga subventionerna till avbytarverksamhet inomjordbruket.Det är positivt att regeringen för en diskussion medlantbrukets företrädare med syfte att finna en lösning somgaranterar verksamhetens fortbestånd. Jordbruket betydermer för sysselsättningen på än i något annat län.10 % är sysselsatta inom primärproduktionen.På arbetar ca 50 personer inom avbytartjänsten såäven av den anledningen är det angeläget att verksamhetenfår fortsätta i en eller annan form. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om interventionsorter ochavbytarverksamhet.
mot · GI02Jo271 · 1995-01-25 00:00:00 — Som EU-medlem har säkerställt ett fortsattnödvändigt stöd till Norrlandsjordbruket. Genom en nystödform i skogsbygder (5a) kan dessasvagare jordbruksbygder erhålla kompensation för sinakostnadsnackdelar. Även särskilt miljöstöd ska införas. vill nu förvägra dessa bygder huvuddelen av detstöd som möjliggjorde och som folket röstade jatill, vilket är skandalöst. arbetar här av all kraft föratt hela stödet ska utgå vilket också är samhällsekonomisktlönsamt.Jordbruket i våra slättbygder står för en stor del avjordbruksproduktionen och livsmedelsjobben, men får intemycket med ''arktiska'' stöd. Ändå ska dekonkurrera med kontinentens ännu mer högproduktivaslättbygder på en mycket tuff livsmedelsmarknad. Dennasvåra utmaning har lantbruket förklarat sig berett att anta.Nu aviseras från den nya regeringen och dessjordbruksminister åtgärder som allvarligt försämrarslättjordbrukets konkurrensvillkor gentemot kontinenten.En skattechock på föreslås genomatt höjda diesel- och fastighetsskatter har aviserats. Redantidigare har miljöavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel höjts kraftigt. Detta har centernaccepterat, trots att dessa avgifter inte finns i övriga EU-länder. Men att därefter införa nya skatter är orimligt.Dessutom har en omfördelning av växtodlingsintäkternafrån de högre avkastande skördeområdena till lägreavkastande redan beslutats. vill därtill endast imycket begränsad omfattning utnyttja de möjligheter tillstartstöd och investeringsstöd som t ex använderför att öka konkurrenskraften i sitt jordbruk.Volymproduktionen i våra tunga jordbruksbygder skaalltså nu möte en ny stenhård konkurrens från kontinentenbördiga slätter och stora livsmedelsindustrier, somman drabbas av sämre villkor för växtodlingen, lägreinvesterings- och startstöd och en väldig skattechock. Dettagör att de möjligheter som näringen nu ser framgångsriktkonkurrera på marknaden kan förbytas iproduktionsminskning, utslagning och ökad arbetslöshet.Detta vore till uppenbar skada för , både ekonomisktoch ekologiskt.Riksdagen bör mot denna bakgrund begära att regeringenanalyserar det svenska slätt- och mellandbygdsjordbruketskonkurrenssituation i EU-perspektiv. Skulle analysen visa attSveriges jordbruk tvingas konkurrera på sämre villkor måstekorrigeringar ske så att åtminstone konkurrensneutralitetuppnås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om analys av det svenska slätt- ochmellanbygdsjordbrukets konkurrenssituation inom EU.
mot · GI02Jo272 · 1995-01-25 00:00:00 — Ingen svensk region är så beroende av jordbruket somGotland. av gotlänningarna är direktsysselsatta inom jordbruket och mer än var fjärde gotlänningär indirekt sysselsatt inom jordbruket. Det speciella ölägetgör också att tillgången på råvaror är begränsad, vilketinnebär att det inte går att rationalisera förädlingsindustrinhur långt som helst.Gotlänningarna tillhörde de regioner där de flesta röstadeja i EU-valet. En bidragande orsak till det ställningstagandetvar de möjligheter som genom EU finns att utveckla detgotländska jordbruket. Besvikelsen blev därför stor när detvisade sig att den nuvarande regeringen inte tänkte utnyttjaalla de möjligheter som finns att utveckla landsbygden ochjordbruket med hjälp av EU:s olika stödformer.De allra flesta lantbruksföretagen på är familje-jordbruk utan anställd personal och mjölkproduktion är detdominerande produktionsinslaget. Den inriktningen och dentypen av företag innebär, att brukaren är mycket bunden vidsin gård, om inte avlösning finns till rimliga villkor. Det ärdärför av största vikt för att villkoren för avbytar-verksamheten inte försämras.Den stora inriktningen på nötkreatursproduktion innebäratt stora arealer hålls i vall, vilket ur miljösynpunkt är en klarfördel. Det är därför viktigt att LFA-stöd utgår till helaGotland så lantbruket på ön får del av det generellavallstödet.Det stora intresse som finns för ekologisk odling ochdjurhållning gör att det är viktigt att de möjligheter som finnsatt utnyttja EU:s miljöprogram tas till vara, så att degotländska lantbrukare som har den produktionsinriktningeneller vill börja, kan få stöd så att de kan konkurrera på likavillkor.Ett annat förslag som mycket tydligt försämrar degotländska lantbrukarnas konkurrensvillkor är att manminskar antalet interventionsorter till 43 i , och ingenav dessa finns på . Det innebär att den gotländskabonden själv får bekosta frakten av spannmål till fastlandet,vilket i pengar betyder minskad avräkning med ungefär 5--kilot. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkoren för att avbytartjänstenskall få vara kvar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stöd till mindre gynnadejordbruksområden (LFA) bör utgå till hela ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de möjligheter som finns attutnyttja EU:s miljöprogram bör tas tillvara fullt ut,4. att hos regeringen begär att den med EUframförhandlar en ny överenskommelse om antaletinterventionsorter så att finns med sominterventionsort.
mot · GI02Jo275 · 1995-01-25 00:00:00 — MaskinringarLönsamheten i det svenska jordbruket är låg,maskinkostnader och även andra kostnader ökar trots detta isnabb takt. Detta gör att jordbrukare inte har någonekonomisk möjlighet att ha alla de maskiner som behövs fördriften av sitt jordbruk. Det är också så att de nya maskinernaär effektivare än sina föregångare, olika arbeten går mycketsnabbare. De ekonomiska realiteterna gör att det finns ettstort behov av samverkan, den tekniska utvecklingen gördetta möjligt. Ska jordbruket klara de ekonomiska realitetersom det nu möter krävs samverkan om maskiner. Det kanmed fördel ske i maskinringar.Maskinringar har förekommit sporadiskt fram till börjanpå 90-talet då det tog fart och finns det 31 maskinringarspridda över hela landet. Antalet medlemmar har ökat och ärnu uppe i 3 400 st. Det samlade värdet på alla förmedladetjänster är nära 40 miljoner. Siffrorna gäller 1993 årsverksamhet, man kan anta att anslutningen ökat ytterligare.Utvecklingen hade inte varit möjlig utan ekonomiskt stödtill utbildning, marknadsföring, rådgivning och information.Maskinringsidén i den form den nu finns är ganska ny iSverige och måste förankras bland såväl lantbrukarna somövriga organisationer och företag.Det behövs ett fortsatt ekonomiskt stöd för att utvecklamaskinringsverksamheten, det krävs ett startstöd underuppbyggnadsskedet. Medel för verksamheten bör kunna tasur anslag för rådgivning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av fortsatt stöd tillmaskinringsverksamheten.
mot · GI02Jo277 · 1995-01-25 00:00:00 — I regeringens skrivelse 1994/95:121, om alternativainhysningssystem för värphöns, sid 10 sista stycket sägsföljande:''Det är viktigt att få fram erfarenhet från driften avintensiva inhysningssystem i fältfasen. ''Av jordbruksverkets lägesrapport 1994:13 framgår klart konstaterat problem i samband med försök medalternativa intensiva inhysningssystem. För närvarandesaknas dock bra lösningar på flera av dessa problem.Regeringen anser dock att etablering av alternativa intensivainhysningssystem bör öka genom att försäljning tillåts för attdärigenom få större praktisk erfarenhet.Det är dock oklart om dessa alternativa, intensivainhysningssystem kommer att vara godkända att användaefter 1999. Det kan därför ifrågasättas om det är klokt att nulocka producenter till att investera i intensivainhysningssystem.Det behövs en mer ingående studie av de anläggningarsom nu prövas i fältförsök. Man måste utröna vad somorsakar de problem som finns. Det är därför oklokt attlägga över det ekonomiska ansvaret på enskilda producenter.Visar sig de anläggningar som man nu investerar i inte kunnaanvändas på grund av framtida lagkrav, kan den ekonomiskabelastningen för dessa företag bli mycket omfattande. Detvore därför rimligt att en utfästelse redan nu gjordes medinnebörd att de alternativa intensiva inhysningssystem somnu tillåts att säljas löses in av staten om dessa system pågrund av lagkrav förbjuds innan den ekonomiskaavskrivningstiden är över. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts i anledning av regeringens skrivelse1994/5:1221, Forskning och försök rörande alternativ tillburhållning av värphöns.
mot · GI02Jo278 · 1995-01-25 00:00:00 — I produceras livsmedel av mycket hög och jämnkvalitet. I och med medlemskapet i EU kommer svenskalivsmedel att konkurrensutsättas. För att mötalivsmedelsindustrins nya utmaning behövs ett nationelltlivsmedelspolitiskt program med klart formulerade mål ochstrategier.Ett nationellt livsmedelspolitiskt program börkompletteras med regionala program mot bakgrund av olikaförutsättningar för råvaruproduktion.För att få fram svenska livsmedel och svenska råvaror tilllivsmedelsindustrin krävs ett livskraftigt svenskt jordbruksom har lika spelregler som finns i konkurrensländerna inomEU. Detta tas också upp i annan motion, 1994/95:Jo202, fråncenterpartiet.Ett livsmedelspolitiskt program bör också innehålla enmålformulering för vilka behov som finns förgrundforskning och tillämpad forskning inomlivsmedelssektorn.Inom ramen för ett nationellt livsmedelspolitiskt programbör regionala utvecklingscentrum bildas. Vid SverigesLantbruksuniversitet (SLU) i , vid () och () bedrivs redanforskning på livsmedel. SLU i föreslås härmed kunnafå status som ett regionalt kompetenscentrum.I annan centermotion, 1994/95:Ub730, anvisas ytterligaremedel till forskning inom jordbruk och skogsbruk. En del avdessa forskningsmedel bör tillfalla livsmedelsforskningensom bedrivs vid SLU, LU och LTH. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett nationellt livsmedelspolitisktprogram,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen av medel tilllivsmedelsforskningen.1
mot · GI02Jo302 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt skogsskadeutredningen ökar skadorna i den svenskaskogen kontinuerligt. av det svenskagranbeståndet har barrförluster . För lövskogen ärutvecklingen likartad.En av orsakerna till skadorna är nedfallet av svavel ochkväveoxider. Även jordbrukets utsläpp av ammoniak bidrartill försurningen. Det är egentligen bara i delar av norraNorrland som nedfallet av svavel och kväve är mindre än denså kallade kritiska belastningsgränsen, dvs. vad marken tålutan att ta skada. I övriga landet är nedfallet alldeles för stort.Värst drabbat är . I känsliga marker ärnedfallet mellan 5 och 7 gånger högre än den kritiskabelastningsgränsen. Jordarnas pH-värde har i flera fallsjunkit med en hel enhet. Såväl barrskogs- somlövskogsområden drabbas.När jorden blir alltför sur kan den inte behålla sinanäringsämnen utan dessa lakas ur och bidrar så småningomtill eutrofieringen av våra vatten. I sydvästra harprocessen gått ännu längre och giftiga former av aluminiumlakas ur vilket kan orsaka allvarliga skador på växternasrotsystem.ÅtgärderÅtgärder måste vidtas dels för att komma till detstadium att nedfallet av försurande ämnen begränsas till dennivå marken tål och del akutåtgärder som gör att växternaklarar perioden fram tills balans uppnåtts.Som medlem i EU har nu större möjlighet attpåverka utsläppsnivåerna. av svavel- ochkvävenedfallet har sina källor utanför landets gränser. Det ärav stor betydelse att i internationella samanhangmålmedvetet arbetar för att dessa luftföroreningar från andraländer minimeras.På kort sikt måste kalkning och askåterföring användas föratt försvara marken. Då är det nödvändigt attkalkningsprojekten prioriteras till de områden som är värstutsatta och har de lägsta pH-värdena. Dessa marker finns,som redan nämnts, i sydvästra och och ärmycket utsatta. Vi menar att den halländska skogsmarkenbör prioriteras när kalkningsprogramen upprättas. Dettainnefattar också återföring av träaska.Vi anser att den oenighet som finns bland forskarna intefår tas till intäkt för att begränsa skogskalkningen. Att intekalka de mest belastade områdena innebär att skogen på siktdör och en död skog bidrar inte till någon biologiskmångfald. Dessutom tappar vi råvara till den näring som isärklass mest bidrar till att dra in nettoexportinkomster tillSverige. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gränsöverskridande försurandenedfall,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kalkning och askåterföring iHalland.