mot · GI02Jo36 · 1995-04-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:119 Vissa åtgärder mot utsläpp av försurande ämnen och andra luftföroreningar Inriktningen av arbetet mot försurningenI propositionen anger regeringen att man kommer att dröjaytterligare med att presentera förslag till ett nytt mål förkväveoxidutsläppen och ytterligare åtgärder för att minskakväveutsläppen. Detta trots att det av beslutademålet inte kommer att uppnås. Kväveoxidutsläppen skaenligt det av antagna målet minska med 30 procentfrån . Men utsläppen har bara minskat och 30-procentsmålet kommer inteatt nås till 1995. Att de totala utsläppen minskat i så ringagrad beror främst på att trafiken ökat under 1980-talet.Möjligheterna att minska kväveoxidutsläppen mednationella åtgärder på trafikområdet är starkt begränsade ioch med att är medlem i EU. måste t.ex.avvakta att nya avgasregler antas inom EU.Vi finner det anmärkningsvärt att regeringen dröjer med attpresentera förslag för att minska utsläppen av kväveoxiderfrån trafiken. Vi förutsätter att regeringen, efter attnaturvårdsverket redovisat sitt uppdrag om en 50-procentigreduktion av kväveoxidutsläppen , presenterar enproposition med konkreta förslag. Vi återkommer vid ettsenare tillfälle med förslag till minskningar avkväveoxidutsläppen.Vi föreslår dock redan nu att riksdagenska anta målet att minska kväveoxidutsläppen med 70procent till år 2005.Bakslagen för miljön är omfattande på trafikområdet.Under den förra mandatperioden genomfördes t.ex. en radskatte- och avgiftssänkningar för att gynna den tungatrafikens konkurrenskraft. I samband medenergiskatteomläggningen kompenserade man den tungatrafikens höjda koldioxidskatt med en sänkt kilometerskatt.Ett halvår senare avskaffades kilometerskatten i syfte attytterligare EU-anpassa den svenska lagstiftningen. Iställetersattes kilometerskatten med en ny och lägredieseloljeskatt. Denna nya dieselskatt, jämte fordonsskattenför tunga fordon och den allmänna energiskatten pådieselolja sänktes ytterligare våren 1993.När det gäller svaveldioxidutsläppen har riksdagensmålsättning om en reduktion dock redan uppnåtts. Målet äratt svaveldioxidutsläppen ska minska till år1995 och jämfört med årsnivå. SCB:s statistik över utsläppen visar att man redannått en 80-procentig reduktion av svaveldioxidutsläppen.Protokollet om ytterligare minskning av svavelutsläppÄven om det nya svavelprotokollet innebär ett visst måttav framgång, förutsatt att de flesta europeiska länderkommer att fortsätta minska sina svavelutsläpp, äråtagandena långt ifrån tillräckliga för att stoppaförsurningen. Därför krävs ansträngningar för att minskautsläppen ytterligare. Detta arbete bör innefatta såvälnationella åtgärder som internationella påtryckningar bådeinom EU, och IMO. En första granskningav svavelprotokollet ska vara slutförd . Detta innebär attförberedelser för vilka krav kan ställa på de andraundertecknande länderna i samband med granskningen börpåbörjas redan nu.Enligt det scenario som användes som bas vidförhandlingarna om det nya svavelprotokollet (Scenario A5)ska minska sina utsläpp . Regeringenhar uppenbarligen valt att inte följa rekommendationernaenligt basscenariot.Sjöfartens svavelutsläppSvavelutsläppen från sjöfarten kan åtgärdas medförhållandevis låga kostnader per kilo minskat utsläpp.Utsläppen från sjöfarten utgör av de svenskautsläppen. Enligt Miljö '93 väntas dessautsläpp dessutom öka . har tidigare gjortvissa påtryckningar inom IMO för att få fram internationellaöverenskommelser för att minska svavelhalten i bränslen,främst bunkerolja. Vi anser att bör fortsätta ochintensifiera påtryckningarna inom IMO. Vidare bör Sverigeverka för att EU inför direktiv som reglerar svavelhalten iolika bränslen inklusive bunkerolja. bör tillsammansmed komma överens om begränsning avsvavelhalten för sjöfarten på . Vi föreslår också attdifferentierade hamnavgifter baserade på båtarnassvaveldioxid- och kväveoxidutsläpp införs.Småskalig vedeldningDet är oacceptabelt ur hälsosynpunkt att användaundermåliga gamla pannor inom tätbebyggda områden. Detär särskilt allvarligt att det fortfarande installeras pannor sominte uppfyller miljökraven enligt nybyggnadsreglerna. Vianser att branschen måste ta sitt ansvar och informera omvilka miljöregler som gäller. Det finns moderna pannor utanstora utsläpp. Det är viktigt att denna teknik utnyttjas fulltut.Vedeldningen har liksom andra biobränslen fördelarframför fossila bränslen. Vi anser därför att det är positivt attbiobränslenas andel av bränslemarknaden ökar.Dagens småskaliga vedeldning ger dock upphov till storautsläpp av cancerogena kolväten. Enligt Naturvårdsverketuppgår utsläppen av lätta kolväten till ochutsläppen av tunga kolväten till . Det innebäratt vedeldningen är den näst största källan till dessaluftföroreningar i . Bara vägtrafiken är större.De stora utsläppen av hälsofarliga kolväten är en följd avatt flertalet vattenkylda vedpannor och kombipannor saknaren ackumulatortank som kan ta hand om all värme sompannan avger. Utan tank stryps lufttillförseln för att intepannan ska överhettas. Därvid uppstår pyreldning medmycket stora utsläpp. Miljögodkända pannor fungerar i dettaavseende lika dåligt som äldre pannor. Båda måste försesmed ackumulatortank för att fungera tillfredsställande.När pannan förses med ackumulator kan utsläppenminskas med 60--. ökarverkningsgraden med 15--. Med deninstallationstakt av ackumulatortankar som rått skulledet dröja innan alla pannor försetts medackumulator.Miljöpartiets överenskommelse med regeringen i februari1995 om RAS och allergisaneringsprogrammet innehölläven ett statligt bidrag på till installationav ackumulatortankar. Bidrag kan lämnas med 30 procent.Bidraget som presenteras i proposition 1994/95:218 är ettsätt att påskynda installationen av ackumulatortankar. Menytterligare åtgärder krävs för att mål att minskautsläppen av lätta kolväten ochutsläppen av cancerframkallande ämnen tillår 2005 ska kunna uppnås.Vi föreslår att alla pannor i tätort som är nyare än 15 årsenast ska vara försedda med ackumulatortank.Motsvarande ska gälla för pannor utanför tätorter senast år2005.Tyvärr ger propositionen om vissa åtgärder mot utsläpp avförsurande ämnen och andra luftföroreningar intekommunerna möjlighet att ställa krav på att pannor skaförses med ackumulatortankar. Istället föreslår regeringen atthälsoskyddsförordningen ska ändras så att kommunerna fårmöjlighet att föreskriva annan uppvärmning än den meddirekteldade pannor (pannor som saknar ackumulatortank)under vissa tider. Detta är likvärdigt med ett tillfälligt förbudmot eldning i dessa pannor. anger regeringen påen annan plats i propositionen att övervägande skäl talar motatt kommunerna ska få möjlighet att utfärda förbud moteldning i befintliga anläggningar.Propositionen anger också att kommunen ska kunnaföreskriva att pannorna bara ska få eldas av bränsle av visskvalitet. Detta kan rimligen bara syfta på eldning av pellets.För att pannan ska kunna eldas med pellets (medkontinuerlig inmatning) krävs att ägaren investerar i enpelletsbrännare samt köper bränslet. I normalfallet är dettabetydligt dyrare än att köpa en ackumulatortank och fortsättaelda med ved.Propositionen är oklar och motsägelsefull. Regeringenanger att kommunerna måste varsla medborgarnaom eventuella restriktioner, vilket är rimligt. angerregeringen att restriktionerna bara får vara tillfälliga. Dettagår inte ihop. Det är inte troligt att man kommer att investerai pelletsbrännare eller ackumulatortank för att undgåtillfälliga förbud. Reglerna måste vara tydliga ochlångsiktiga för att bli trovärdiga och möjliga att hantera.7 § hälsoskyddslagen ger kommunerna möjlighet attföreskriva att fastighetsägaren ska vidta åtgärder somsäkerställer att avloppsvatten inte ska ge upphov till sanitäraproblem. Det behövs en liknande paragraf som gerkommunerna rätt att föreskriva att vattenkylda pannor skaeldas på sådant sätt att pyreldning inte uppstår. Ett alternativkan vara att med stöd av § 13 hälsoskyddslagen göra enförändring i hälsoskyddsförordningen med samma innebörd.Det ger ägaren möjlighet att välja mellan ackumulatortankoch pelletsbrännare. Tanken som kostar ca 15 000 kronorminskar inte bara utsläppen utan höjer verkningsgradenkraftigt och kräver bara inlägg en till två gånger per dygn.När hushållen installerar tankar kommer många även attsamtidigt byta ut sina gamla pannor. Därmed ökar ocksåefterfrågan på nya miljögodkända pannor, vilket är enförutsättning för att branschen ska ha råd att fortsättautveckla tekniken.Vi menar att kommunerna ska ges rätt att förbjudavedeldning där biobränslebaserad fjärrvärme är tekniskt ochekonomiskt möjlig att använda. I större anläggningar ärförutsättningarna bättre för effektiv förbränning och godrökgasrening.Vi föreslår att icke miljögodkända pannor äldre än 15 årförbjuds inom tätbebyggda områden. Vi föreslår även attbygglovsplikt införs inom detaljplanerat område förinstallationer av nya vedanläggningar och ombyggnad avgamla anläggningar. I socialdemokraternas partimotion1993/94:Jo694 Mot en grön ekonomi föreslogs attbyggnadstillstånd ska krävas för installation av braskamineroch vedpannor. Detta förslag lyser dock med sin frånvaro ipropositionen.Vi anser att kommunerna bör reglera tillkommandevedeldning i kommunala energiplaner eller i detaljplaner.Vi föreslår att tillsynen av pannor blir obligatorisk.Sotningsväsendet är väl lämpat att sköta dessa uppgifter ochbör enligt tysk modell få i uppgift att miljötesta pannsystemoch genomföra obligatorisk snabbutbildning förpanninnehavare m.m. Verksamheten bör finansieras avpanninnehavarna. Vi föreslår att en obligatoriskfunktionskontroll för vedeldade pannor införs den 1 januari1996 och att sotningsväsendet blir ansvarigt för utförandetav denna.Ammoniakavgången från jordbruketRiksdagen har beslutat att utsläppen av ammoniak skaminska --1995. Redan1990 fick dåvarande lantbruksstyrelsen regeringens uppdragatt redovisa möjligheterna att minska ammoniakutsläppenfrån jordbruket i södra och västra tillår 2000. Utsläppen skulle minska fram tillår 1995 inom samma område. Uppdraget övertogs 1991 avStatens jordbruksverk. Vi anser att det är mycketanmärkningsvärt att kraftfulla åtgärder för att minskautsläppen inte har vidtagits under denna långa tid.Enligt beräkningar har utsläppenav ammoniak till luft ökat /91 till1992/93. Osäkerheten i dessa beräkningar är dock stor. Detfinns inga enhetliga inventeringar av landetsgödselvårdsanläggningar. Vissa kommuner har genomförtinventeringar, men de är inte enhetligt genomförda ochhärrör från olika tidsperioder. Uppgifterna omammoniakutsläppen grundar sig därför på intervjuer medlantbrukare.Vi anser att det är positivt att regeringen nu föreslår att kravpå snabb nedmyllning av gödsel och speciellspridningsteknik i de fyra sydligaste länen införs iförordningen om skötsel av jordbruksmark. Vi vill dock gålängre och föreslår därför att dessa regler införs i helaGötaland och i slättbygder.Rådgivning och information till lantbrukare för att minskautsläppen av ammoniak måste prioriteras. Sverigeslantbruksuniversitet rekommenderar kortareutgödslingsintervall och förhindrande av luftläckage genomutgödslingssystem. är det europeiska land som hardet i särklass största kvävenedfallet i gram kväve perkvadratmeter. är också det land som vidtagit detmest långtgående programmet för att minska utsläppen avammoniak. Vi anser därför att måste dra lärdom avde studier som genomförts i bl a rörande hanteringav gödsel och urin för att minska ammoniakutsläppen.EU saknar policy för att minskaammoniakutsläppen. bör tillsammans med Hollandoch , som har vidtagit åtgärder för att minskautsläppen av ammoniak, verka för att EU antar en policy föratt minska ammoniakutsläppen.Avveckling av ozonnedbrytande ämnenInte förrän ozonlagret hade bildats i stratosfären blev detmöjligt med liv på jorden. var UV-strålningen alltför hög. bryts ozonlagret ned och detta leder till attväxter, djur och människor utsätts för ökat UV-ljus. Denökade strålningen har lett till ökad förekomst av hudcancer.Trots att åtgärder mot ozonnedbrytande ämnen har vidtagitsaccelererar nedbrytningen av ozonskiktet. Beräkningar visaratt vid nuvarande avvecklingstakt kommer ozonskiktet attfortsätta minska för att därefter återhämtas.Riksdagen har antagit miljömålet att användningen avozonnedbrytande ämnen såsom CFC och 1,1,1-trikloretan ihuvudsak skulle ha upphört till slutet av 1994. 1993 hadeförbrukningen av CFC minskat jämfört med 1986.Användningen av HCFC ökade under början av 1990-taletför att åter vara nere nivå. HCFCkallas ''mjuka freoner'' för att de inte bryter ner ozonskikteti lika hög utsträckning som CFC. Vi anser att HCFC inte skatillåtas ersätta CFC. Vi föreslår att alla ozonnedbrytare skavara helt avvecklade . Vi föreslår att en miljöskattpå HCFC införs för att påskynda avvecklingen.Tyvärr har många länder ännu inte ratificerat 1992 årsändring i av Montrealprotokollet. Det är mycketviktigt med total uppslutning kring Köpenhamnstillägget.Artikel 5-länderna är framförallt och nyligenindustrialiserade länder som fått på sig för attavveckla ozonnedbrytarna. Beräkningar visar att om dessaländer ökar sin användning av HCFC och metylbromid, vilkatillkom i Köpenhamnstillägget, så kommerozonskiktet återigen att börja minska . Sverigebör i internationella sammanhang verka för en totaluppslutning kring ändring av Montrealprotokollet.Sverige bör också verka för en snabbare avveckling avozonnedbrytarna inom Montrealprotokollet. Det äroacceptabelt att HCFC i Montrealprotokollet inte föreslåsvara helt avvecklat förrän år 2030.I ''fritt frånozonnedbrytande ämnen'' (SNV 1993:4127) föreslås förbudmot import av CFC från och av HCFCfrån . Sådana förbud är emellertid intemöjliga att införa nu när är medlem i EU. Sverigebör verka för att EU som ett minimum antar samma reglersom när det gäller de ozonnedbrytande ämnena.Sverige bör omgående kräva att samtliga medlemsstaterinom EU ska instifta regleringar som minst motsvararreglerna i den förordning som föreslås ersätta förordning1988:716 om CFC, halon m.m. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar anta målet att minska de svenskakväveoxidutsläppen ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förberedelserna inför den förstagranskningen av svavelprotokollet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationella överenskommelserför att minska svavelhalten i fartygsbränslen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom EU bör verka förett direktiv som reglerar svavelhalten i bränslen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överenskommelser omsvavelhalten för sjöfarten i ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om differentierade hamnavgifter,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla pannor i tätort som är nyareän skall vara försedda med ackumulatortank ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla pannor nyare än 15 årutanför tätorter skall vara försedda med ackumulatortank år2005,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar i hälsoskyddslagen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas rätt att förbjudavedeldning till förmån för biobränslebaserad fjärrvärme,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bygglovsplikt för ombyggnad avvedanläggningar i detaljplanelagt område,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reglering av tillkommandevedeldning i detaljplaner och energiplaner,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot icke miljögodkändapannor inom tätbebyggda områden,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorisk funktionskontroll förvedeldade pannor,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett större område skall omfattasav kraven på snabb nedmyllning och spridningsteknik,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rådgivning och information i syfteatt minska ammoniakutsläppen,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom EU bör arbetaför att EU antar en ammoniakpolicy,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att HCFC inte skall tillåtas ersättaCFC,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en generell avveckling av allaozonnedbrytare ,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en miljöskatt på HCFC,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppslutningen kring 1992 årsändring av Montrealprotokollet,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skärpning avMontrealprotokollet,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom EU skall verkaför att EU instiftar regleringar för ozonnedbrytare på minstsamma nivå som de svenska.