mot · GI02Ju24 · 1995-05-08 00:00:00 — med anledning av skriv. 1994/95:217 Samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten InledningI skrivelsen presenterar regeringen en strategi församhällets samlade åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten.Regeringen framhåller bl.a. att näringslivet måste ta ettstörre ansvar för att förebygga ekonomisk brottslighet. Enligtvår uppfattning är detta en viktig markering från regeringenssida och vi ställer oss i princip bakom de huvudpunkter somregeringen i detta sammanhang lägger fram. Självfalletmåste även näringslivets representanter vara beredda attagera om det finns skäl att misstänka att ekonomiskbrottslighet förekommer antingen i det egna företaget eller iannat företag. Eftersom kriminella avarter inom näringslivethotar den sunda konkurrensen på marknaden torde det ocksåligga i varje seriös näringsidkares intresse att medverka ikampen mot den ekonomiska brottsligheten.Enligt vår uppfattning innebär dock vissa av regeringenshuvudpunkter alltför stora ingrepp i företagens verksamhet.Denna motion behandlar således de delar av regeringensstrategi som tar sikte på revisorernas roll i den framtidaekobrottsbekämpningen, frågan om ansvarsgenombrott samtden del av strategin som tar sikte på effektivare rutiner isamband med konkurs. Vad gäller ModerataSamlingspartiets övriga synpunkter på regeringens skrivelsehänvisas till en kommittémotion, 1994/95:Ju25 av GunHellsvik m.fl. (m).Revisorernas roll i ekobrottsbekämpningenRegeringen betonar betydelsen av att en effektivisering avföretagens internkontroll kommer till stånd. Regeringenpekar särskilt på intern- och externrevisorernas roll menockså på chefers och styrelsers ansvar för att revisorernasiakttagelser och anmärkningar verkligen blir beaktade.Regeringen hänvisar till snartslutförda delbetänkande, som bl.a. behandlar frågan om attinföra en skyldighet för revisorer att anmäla misstanke omekonomisk brottslighet till åklagare.För oss är det angeläget att redan nu påtala den allvarligabristen med ett sådant lagförslag.En huvudinvändning från vår sida är att en lagstadgadanmälningsskyldighet för revisorerna innebär ettlångtgående ingrepp i denna yrkesgrupps tystnadsplikt.Avkall på regler om tystnadsplikt riskerar i förlängningen attallvarligt skada samarbetsklimatet, bl.a. genom attförtroendet mellan människor undergrävs. Detta kan visa sigvara ett mycket högt pris för staten att betala, liksom förövriga berörda parter.Dessutom framstår regeringens förväntade effekter avåtgärden, som primärt bygger på att oseriösa företagsledareoch -- i den mån det förekommer -- oseriösa revisorersjälvmant förväntas anmäla misstanke om brott, somorealistiska. Enligt vår uppfattning torde den praktiskaeffekten av detta förslag bli mycket liten, varför åtgärdenendast framstår som ett verkningslöst slag i luften.Däremot skulle revisorer kunna fylla en viktig funktionsom expertbiträde till åklagare i förundersökningar omekonomisk brottslighet, som uppdagats i samband medexempelvis konkurser. På detta sätt skulle revisorernasvärdefulla kunskaper kunna tas tillvara utan att revisorernaframstår som statens förlängda arm i kampen mot ekobrott.Patent- och registreringsverket bör ges möjlighet attgranska och anmäla brottEnligt vår uppfattning bör övervägas att ge Patent- ochregistreringsverket (PRV) förutsättning att aktivt granska ochanmäla brott i anslutning till de förhållanden som revisornskall anmärka på i revisionsberättelsen. Inom verket bör fördetta ändamål finnas jurister med erforderlig utbildning. utsträckning orena revisionsberättelser förekommer kandessa översändas till åklagarmyndigheten. Från och med den1 har också särskilda straffbestämmelser införtsi syfte att motverka att årsredovisningshandlingar inlämnasför sent. Härutöver bör aktiebolagslagen kompletteras meden bestämmelse om att revisorn, i de fall bolaget inte skickarin årsredovisningen inom föreskriven tid, skall anmäla tillPRV att oren revisionsberättelse avgivits.Regeringens översyn av ansvarsgenombrottRegeringen gav Aktiebolagskommitténtilläggsdirektiv att utforma regler om s.k.ansvarsgenombrott, d.v.s. aktieägares ansvar för bolagetsaffärer. I den nu föreliggande skrivelsen om åtgärder mot denekonomiska brottsligheten utgör översynen avansvarsgenombrott ett delmoment i regeringens samladestrategi.Moderata Samlingspartiet har så gott som motsattsig regler om ansvarsgenombrott. Enligt vår uppfattningriskerar regler om ansvarsgenombrott att negativt påverkasåväl människors vilja att starta nya företag som människorsvilja att investera i redan befintliga företag. Det torde stå klartför var och en att är det något som inte behöver i dagså är det företagsfientliga eller investeringshämmandeåtgärder. Moderata Samlingspartiets uppfattning i dennafråga har närmare utvecklats i en kommittémotion omansvarsgenombrott, 1994/95:L205 av m.fl.(m).Effektivare rutiner i samband med konkursRegeringens strategi mot ekonomisk brottslighet innebäratt rutinerna i samband med konkurs skall effektiviseras.Bl.a. skall den lagstiftning som tar sikte påuppgiftsskyldighet i konkurs förbättras, se regeringensproposition /95:189 Konkursgäldenären.Enligt vår uppfattning går dock inte regeringen tillräckligtlångt i sin ambition att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten med de förslag som lämnats i syfte att stramaupp regleringen av konkursinstitutet. ModerataSamlingspartiets uppfattning i denna fråga har närmareutvecklats i en kommittémotion om konkursgäldenären,1994/95:L31 av m.fl. (m). Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om revisorernas roll iekobrottsbekämpningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Patent- och registreringsverketsmöjligheter att granska och anmäla brott,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvarsgenombrott.