ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Sf226 · 1995-01-25 00:00:00 — Samarbete mellan sjukvårdshuvudman och försäkringskassa Försäkringskassorna fick 1991 rätt att upphandla sjukvårdoch sjukvårdande behandling genom avtal medsjukvårdshuvudmännen inom ramen för det s.k. . Syftet var att sänka ohälsotalet så attutbetalningarna från sjukförsäkringen minskade minst meddet belopp som härvid avsatts.Genom detta samarbete har man kunnat komma bort frånnågra av de obalanser i samhällets insatser på vårdområdetsom blivit följden av att ett statligt organ, ,har kostnader för sjukskrivning och vissarehabiliteringsinsatser, medan ett kommunalt organ ansvararför sjukvården. Aktiv behandling i stället för långsjukskrivningstid t.ex.Resultatet har varit positivt. Samarbetet har inte enbartkommit att handla om upphandling av sjukvård. I Uppsalalän har det t.ex. också kommit att handla ommetodutveckling, utbildningsinsatser och bidrag till inköp avviss medicinsk utrustning för ökad poliklinisering.Vid en samlad utvärdering har konstaterats att de gjordainsatserna varit samhällsekonomiskt lönsamma. Det ärmycket viktigt att betona att de enskilda patienterna vinnerpå denna samordning som totalt sett innebär att skattemedelanvänds på ett mer rationellt sätt. Det är också av vikt attframhålla att ingen patientgrupp ställts åt sidan som någrabefarade när arbetet startade.Samarbetets omfattning inom respektive försäkringskassas/sjukvårdshuvudmans område är begränsad av centralabeslut. Även om det skulle vara samhällsekonomisktlönsamt, ja direkt kostnadsminskande förförsäkringskassorna är de förhindrade att överstiga detbelopp som fastställts av regeringen.Mycket har kunnat uträttas med de medel somavsatts inom bl.a. län och det finns en stor vilja attutvidga samarbetet. Man ser stora möjligheter att i ett sådantvidgat samarbete få samma goda utfall för patienter ochekonomi.Med de goda resultaten som vunnits menar vi nu attdet är dags att ändra de centrala besluten så attförsäkringskassorna i respektive län själva i samråd medsjukvårdshuvudmännen kan besluta omfattningen ochinriktningen av samarbetet inom ramen för Dagmar-medel.Förutsättningen skall naturligtvis vara att åtgärderna bedömssamhällsekonomiskt lönsamma och att inga patientgrupperställs åt sidan. Systemet med i förväg fastställda belopp utgörett hinder för att på bästa sätt använda de ekonomiskaresurserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ökat samarbete mellanförsäkringskassa och landsting.
mot · GI02Sf227 · 1995-01-25 00:00:00 — Regler om pappamånad infördes , vilket innebär attföräldraförsäkringen fick en särskild regel som kräver att förfullt utnyttjande av föräldraförsäkringen skall pappanoberoende av familjens förhållande ta ut en månad avföräldraförsäkringen. Givetvis kan familjen avstå från att taut i familjeförsäkringen men detta innebärdå att den familj som gör en sådan avvägning kommer attekonomiskt diskrimineras. Det kan hävdas attdiskrimineringen i detta fall är förhållandevis ringa.Detta är emellertid inte kärnpunkten utan de ärprinciperna:1. Enligt min uppfatting skall lagar utformas så att de gerhushållen största möjliga handlingsfrihet. Det är absolut inteönskvärt att genom politiska beslut styra människors liv påområden, där den politiska styrningen inte är nödvändig.2. Den reglering som pappamånaden innebär har intemotiverats med ett spritt och allmänt framfört krav frånhushållen om att skapa ''någons slags skyddslagstifting'' såatt papporna ''vågar ta ut föräldraledighet''. I stället har helalagstiftnigen initierats av en relativt liten grupp som genomlagstiftning vill ändra folks beteende.Barnomsorgslagen som stadgar att kommunerna skalltillhandahålla barnomsorg för alla berättigadebarn är ett problem ur andra synpunkter. Här knyts storaekonomiska resurser upp i kommunerna utan att deberättigade har något reellt alternativ att välja mellan.Vårdnadsbidraget -- även om det var otillräckligt -- gavbetydligt mer flexibilitet för hushållen och också för olikabarnomsorgsalternativ. De som för fram kraven om enbarnomsorgslag har säkerligen gjort det med utgångspunktfrån en rad motiv, inte minst skyddet av vissa särintressen.Ett elitistiskt synsätt har sannolikt också påverkatavvägningarna. Makthavare vet bäst vad som är bra förfamiljerna.Dessvärre fattades de nu nämnda besluten som ett led i enstörre kompromiss som ju bl.a. också innefattade beslut omvårdnadsbidraget och viss avdragsrätt från inkomst förkostnader av vård av barn.Politiska kompromisser får i vissa fall en utformning somger upphov till stor inkonsekvens. När sedan de delar avkompromissen genom ändrade majoritetsförhållanden iriksdagen avskaffas kan det inte finnas någon intellektuelltgodtagbar anledning att stå kvar vid beslut som går emotnågra av de grundläggande värderingar jag representerar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avskaffa särbestämmelsen iföräldraförsäkringen om pappamånad,2. att beslutar att avskaffabarnomsorgslagen.1
mot · GI02Sf232 · 1995-01-25 00:00:00 — Stöd till kroniskt sjuka Förmånsreglerna vad gäller fria läkemedel präglas av storaorättvisor. Medan t.ex. diabetiker erhåller fria läkemedelsaknar reumatiker helt denna förmån. En utredning har lagtfram förslag till nya förmånsregler för kroniskt sjuka.Förslaget avvisades dock av riksdagenSocialförsäkringsutskottet avgav i sammanhanget bl.a.följande uttalande i frågan: ''... att de vedertagna förmånernaom kostnadsfria läkemedel skulle bibehållas...'' Samtidigttillsattes en ny utredning med uppgift att se överdet samlade förmånssystemet för försäkrade med betydandekostnader för sjukdom och handikapp.Utredningen skulle analysera effekterna för deenskilda av de slopade möjligheterna till avdrag försjukdomskostnader.Det framstår som mycket orimligt att vissa grupper avkroniskt sjuka står helt utan möjligheter till ekonomiskt stödför de ofta betydande kostnader man åsamkas på grund avsin sjukdom. En sådan mycket utsatt grupp är reumatikersom ofta har stora utlägg för såväl behandlingskostnadersom dyra mediciner.Socialförsäkringsutskottet har tidigare och senast i bet.1993/94:SfU12 hänvisat till (S1990:4) arbete och till betänkandet SOU 1992:129 liksomtill utredningen om hälso- och sjukvårdens finansiering --HSU 2000.Det har emellertid nu gått den förstautredningen tillsattes med uppgift att se över det samladeförmånssystemet för försäkrade med betydande kostnaderför sjukdom och handikapp. Vi finner det helt orimligt attstora grupper av kroniskt sjuka skall behöva vänta ytterligarepå en lösning av en så fundamental rättvisefråga.Mot denna bakgrund och med beaktande av att riksdagennu förfogar över ett tillräckligt omfattande beslutsunderlagär det hög tid att göra ett klart uttalande om behovet avrättvisa förmånsregler för olika grupper av kroniskt sjuka. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rättvisa förmånsregler för olikagrupper av kroniskt sjuka.
mot · GI02Sf233 · 1995-01-25 00:00:00 — Pensioner för biståndsarbetare och missionärer Det finns många svenskar som arbetar ute i världen sombiståndsarbetare eller missionärer, utsända av enskildaorganisationer. De gör stora insatser i utvecklingsländer iAfrika, och helt i linje med svenskbistånds-policy. Det bistånd som ges av enskildaorganisationer sker på gräsrotsnivå och är väl förankratlokalt i mottagarländerna. Den insamlingsverksamhet somde enskilda organisationerna utför för att stötta sina projektbidrar till kunskaper om och förtroende för det svenskabiståndet bland svenska folket.Därför är det viktigt och en stor rättvisefråga att se till attde människor som, ofta under svåra och osäkra förhållanden,lägger ner stort arbete ute i världen inte missgynnas för dettai de svenska trygghetssystemen. Särskilt aktuellt just nu ärdet reformerade pensionssystemet. Det får inte bli så attbiståndsarbetare och missionärer hamnar utanför dettrygghetssystem som arbetande i har. Åren iutlandstjänst bör få tillgodoräknas i pensionshänseendeannars blir det allt svårare att rekrytera människor till sådanauppdrag. Följande frågor måste klarläggas ipensionsberedningsgruppen:Enligt paragraf 6c i AFL skautlandsvistelse för denna grupp räknas som bosättning iSverige om utlandsvistelsen inte överstiger . Den regelnbör flyttas över till det nya pensionssystemet.Regler förtolkning av begreppet försäkringslön behöver utarbetas.Klarhet måste nås om hur den pensionsgrundande inkomstenberäknas.Dessutom är det angeläget att reda ut de oklarheter sområder beträffande regler för inbetalning av egenavgifter förde utlandsarbetare som med gällande skatteregler är befriadefrån skatt i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om biståndsarbetares och missionärerspensioner.
mot · GI02Sf234 · 1995-01-25 00:00:00 — Årets budgetproposition innebär attläkemedelskostnaderna för patienten höjs den 1 juli 1995.Samtidigt höjdes dessa avgifter . Detinnebär en höjning förförsta läkemedlet och för varje ytterligareläkemedel. För den som är beroende av flera läkemedel kankostnaden bli betydande för ett enda besök på apoteket.Regeringen har gett utredningen om hälso- ochsjukvårdens finansiering och organisation nya direktiv. Idessa direktiv står bl.a.:Högkostnadsskyddet kan utformas efter mönster av detnuvarande systemet, d.v.s. att hel kostnadsfrihet uppnås näregenavgifterna för den försäkrades kostnader överstiger ettvisst bestämt belopp . Alternativsom bör övervägas är införande av flera nivåer ihögkostnadsskyddet, t.ex. så att en viss avtrappning av denenskildes avgifter sker när egenavgifterna passerar ett visstbelopp upp till en ny gräns efter vilken fullständigkostnadsfrihet gäller.Kommittén bör även pröva möjligheterna att utforma ettsystem, där den enskildes kostnader sprids jämnare . berördefrågan om införande av ett periodicerat högkostnadsskyddför sjukvård och medicin baserat på 30 alternativt 90 dagar.Den lämnade dock inget förslag om ett sådant bl.a. medhänsyn till att frågan bedömdes ligga utanför kommitténsuppdrag.Kommittén bör vid sina övervägande omhögkostnadsskyddet ta del av det förslag som utredningen (S1993:13) om avgifter inom handikappområdet kommer attredovisa . Utredningen skall i dessa frågor lämna förslag senast den31 . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om läkemedelsavgifter.
mot · GI02Sf236 · 1995-01-25 00:00:00 — De besparingar som genomförts och planeras itandvårdsförsäkringen har inneburit att egenavgifterna nu ärså höga att det uppstått en marknad för privata försäkringarsom erbjuder ett skydd mot egenavgiften.De försäkringar som erbjuds är knutna tillprivattandläkarnas bolag . Den som inte hardenna privata försäkring har ett högkostnadsskydd på vid omfattande behandlingar. Har man tecknatpraktikertjänsts tilläggsförsäkring garanteras man att enbartbehöva betala . Från och med i bruttoarvode blir med privat försäkringpatientavgiften . Således blir då både patient och tandläkare heltprisokänsliga. Effekten av sådana försäkringar blir alltså attden som har råd att teckna en privat försäkring blir mindrepriskänslig för egenkostnaden vid tandvård än den som intehar en privat försäkring. Resultatet blir att denna gruppkommer att öka sin relativa andel av den statligatandvårdsförsäkringen.Till saken hör också att det råder ett överskott avtandläkare, vilket ökar risken för överutnyttjande.Detta kan enligt vår mening inte vara en avsedd effekt avde besparingar som genomförs. En ökad egenandel är isig ett problem, eftersom det är helt klarlagt att tandvård ärnågonting som många väljer att dra in på i en kärvhushållsekonomi. ser man tydliga tecken på atttandhälsan håller på att bli en klassfråga. Med en privattandvårdsförsäkring kommer dessa skillnader ytterligare attaccentueras. Lagstiftningen bör därför ändras så att ensamordning sker mellan tandvårdsförsäkring och privataförsäkringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samordning mellantandvårdsförsäkring och privata försäkringar.
mot · GI02Sf237 · 1995-01-25 00:00:00 — presenterade i motion1994/95:Fi1 av m.fl. (m) med anledning avregeringens proposition 1994/95:25 flera förslag påförändringar rörande pensioner. Vi vill i detta sammanhangupprepa dessa förslag som berör budgeten /96.För det första menar vi att de förslag som tidigarepresenterats, bl.a. rörande rehabilitering för dem somdrabbats av arbetsskada m.m., bör kunna innebära att dennominella pensionsåldern kan höjas med till 66. Fulltgenomfört blir besparingen 1998 6 000 miljoner kronor.Reglerna för dem som förtidspenioneras bör ändras så attförtidspension ges samma regler som vidförtida uttag av pension. Reglerna bör gälla för dem somförtidspensioneras . För /96 bör besparingenuppgå till och vid fullt genomslag 1998.Delpensionen bör nu också slutgiltigt avskaffas förnytillträdande. Besparingen blir /96. Besparingen 1998 uppgår till 1 500 miljoner kronor.Utöver dessa förslag, som presenterades , vill videssutom föreslå följande.I samband med att beslöt om ett nyttpensionssystem fastställdes också en ny princip förindexering av pensionerna. skallpensionerna kopplas till ett tillväxtbaserat index. Motbakgrund av det allvarliga statsfinansiella läget menar vi attdenna nya indexeringsprincip bör introduceras redan frånden . Effekten på budgeten uppstår dock inteförrän 1998. Det innebär en besparing 1998 på 3 000 miljoner kronor.Regeringen föreslår i budgeten att arbetsinkomster förålderspensionärer skall medräknas vid beräkning avbostadstillägget (BTP). Genomför man denna skapar manoönskade marginaleffekter som kan slå orimligt hårt. Viavvisar således regeringens förslag.Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderliglagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar höja pensionsåldern till ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att under Socialdepartementetsanslag B 5. Förtidspensioner anvisa ett i förhållande tillregeringens förslag minskat anslag med 2800000000kr i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar avskaffa delpensionen förnytillträdande fr.o.m. den1januari 1996 i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att beslutar införa det tillväxtbaserade indexetför pensioner fr.o.m. den 1januari 1996 i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att beslutar avslå regeringens förslag attarbetsinkomst för ålderspensionärer skall medräknas vidberäkning av bostadstilläget i enlighet med vad som anförtsi motionen,6. att beslutar att under Socialdepartementetsanslag B 10. Bostadstillägg till pensionärer anvisa ett iförhållande till regeringens förslag ökat anslag med 100000000kr i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GI02Sf244 · 1995-01-25 00:00:00 — Försäkrade har rätt till förtidspension om arbetsoförmåganpå grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiskaeller psykiska prestationsförmågan är nedsatt med minst enfjärdedel och nedsättningen kan anses varaktig.Kan nedsättningen av arbetsförmågan inte anses varavaraktig men kan antas bli bestående avsevärd tid, har denförsäkrade rätt till folkpension i form av sjukbidrag.Sjukbidraget kan beviljas för mellan ett till tre år.Exempel på diagnoser kan vara psykiska sjukdomar somofta sträcker sig över innan arbetsförmågan kanåtervinnas. Andra fall kan vara skador där det är enkombination av medicinska och yrkesinriktade åtgärder sommåste vidtas för att den försäkrade skall återfåarbetsförmågan.Avsikten med att försäkringskassorna beviljar sjukbidragär att det görs en bedömning att den försäkrade efterrehabiliteringsåtgärder, medicinska eller yrkesinriktade,skall kunna återgå till arbetslivet.Allt för många av de som beviljas ett sjukbidrag blirpassiva och rehabiliteringsåtgärder kommer inte till stånd.Vid omprövning av pensionsförmånen beviljas, i många fall,ytterligare en period med sjukbidrag eller så beviljasförtidspension som innebär att pensionsförmånen löper tillsvidare.För att göra tydligt att en period med sjukbidrag är enperiod när aktiva rehabiliteringsåtgärder skall vidtas och föratt den försäkrade tydligt skall förstå att förmånen är beviljadunder den tid det tar att återfå arbetsförmågan, föreslås attbenämningen sjukbidrag byts mot rehabiliteringsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändring av ordet sjukbidrag tillrehabiliteringsbidrag.
mot · GI02Sf245 · 1995-01-25 00:00:00 — antogs en ny lagstiftning om psykiatrisktvångsvård: lagen om psykiatrisk tvångsvård (LPT) SFS1991:1128 och lagen om rättspsykiatrisk vård (LRV) SFS1991:1129.Detta innebar också en förändring i debiteringssystemetinom enheter som berörs av de nyatvångslagarna.Tidigare tog ut en avgift av patienten förvarje vårddag på sjukhuset. Beroende på om patienten varförvärvsarbetande eller ålders- eller förtidspensionär skeddedetta genom att ett avdrag beräknades och gjordes påsjukpenning eller på utgående pensionsförmåner från denallmänna försäkringen före skatt. Denna avgift per vårddagmotsvarade i huvudsak kostnader för kost och logi undersjukhusvistelsen.Från 1992 överfördes administrationen av avgifterna försjukvård för försäkrade eller snittbärarpenning frånförsäkringskassorna till sjukvårdshuvudmännen.Detsamma gäller dem som uppbär sjuklön ellerrehabiliteringspenning. För patienter som har hel ålders-eller hel förtidspension tar försäkringskassorna ut avgiftervid sjukvård genom avdrag på patientens pension.Ändringen föranleddes av beslut att införa enarbetsgivarperiod med sjuklön aven sjukperiod.Det har således blivit en skillnad och den upplevs somorättvis. De som har sjukpenning och läggs in på sjukhusbehöver inte betala vårdavgift om de vårdas med stöd avLPT/LRV, medan däremot alla som har sjukbidrag ochpension får betala vårdavgift under samma förhållande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av samordning avdebiteringen vid vård under LPT och LRV.
mot · GI02Sf246 · 1995-01-25 00:00:00 — Förtida pensionsuttag för sabbatsår Flera skäl talar för att möjliggöra ett frivilligt förtidapensionsuttag , ett s.k. sabbatsår, förmänniskor ålder.Det skulle öka livskvaliteten för de människor som ville fåen paus i sitt yrkesverksamma liv för resor, vidareutbildningeller annat personligt projekt.Det skulle lätta trycket på arbetsmarknaden och ge tillfälleför yngre att få ett vikariat, och därmed ökade utsikter till enframtida fast anställning.Det skulle ge möjlighet att hjälpa barn och barnbarn medbarntillsyn när man verkligen behövs och ännu är i en ålderdå man fortfarande orkar.Det skulle kunna ge möjlighet att få tillfälle att pröva ett nytt yrke, t.ex. somkonstnär, författare eller annan kulturarbetare, yrken somkan vara svåra att försörja sig på innan man blivit etablerad.Vidare skulle ett sabbatsår, särskilt åren närmast förepensionen, kunna vara en förberedelse för ett meningsfulltoch kreativt liv som pensionär.Det frivilliga sabbatsåret skulle finansieras ur egen ATPoch folkpension, och skulle därmed inte belastasamhällsekonomin.Tvärtom skulle de dynamiska effekterna av att yngrearbetslösa bereds arbete vara stora samhällsekonomiskavinster. Frågan bör utredas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning ommöjligheten att genom frivilligt förtida pensionsuttag gemöjlighet till sabbatsår för den som är .
mot · GI02Sf247 · 1995-01-25 00:00:00 — Föräldrar till döva och hörselskadade barn Att barn har en hörselskada eller är döva upptäcks vid etttill ålder.Föräldrarna får veta att barnet aldrig kommer att höranormalt och att barnets tal och språkutveckling blir avsevärtförsenat eller inte utvecklas alls.När det upptäcks hos barn att de har en hörselskada ellerär döva får föräldrarna information om att det finns godamöjligheter till språkutveckling med hjälp av teckenspråk.Teckenspråket är det döva eller gravt hörselskadadebarnets första språk, det blir barnets modersmål. Ävenbarnets föräldrar måste lära sig sitt barns språk helt frångrunden och flera landsting erbjuder föräldrarutbildning i teckenspråk. Det finns även utbildning i hörsel-och dövkunskap som förbereder föräldrarna på sitt döva ellerhörselskadade barns liv som vuxen.Att få ett barn som inte är som andra ställer stora krav påhela familjen. Mamma och pappa har många motstridigakänslor att brottas med. Syskonen kommer ofta i skymundanoch känner sig kanske inte önskade. Konsekvenserna förfamiljen kan bli förödande.Krisbearbetningen är kanske den svåraste men också denviktigaste delen för en familj med ett barn som är dövt ellerhörselskadat och flera landsting erbjuder idagkrisbearbetning till föräldrarna.Det har visat sig att det är mycket viktigt att föräldrarnagemensamt lär sig sitt döva eller hörselskadade barnsmodersmål samt att de tillsammans får krisbearbetning avden nya livssituationen.Med nuvarande regler för tillfälligföräldrapenning förhindras dock båda föräldrarna attsamtidigt deltaga och få ersättning från försäkringskassan.Därför måste landstingen erbjuda föräldrarna utbildningoch krisbearbetning var för sig, vilket ger ett betydligt sämreresultat och orsakar större kostnader för landstingen.Kostnaderna för blir dock desammaantingen föräldrarna ges möjlighet att ta uttillfällig föräldrapenning eller som vid olikatillfällen.Det är mycket viktigt att föräldrarna till döva ochhörselskadade barn bereds ekonomiska och lagligarättigheter att kunna delta och få gemensammakunskaper om sitt döva eller hörselskadade barn, gemensamtfå lära sig barnets modersmål samt att de tillsammans fårkrisbearbetning av den nya livssituationen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om föräldrars möjlighet att gemensamtdelta i utbildning för föräldrar till döva och hörselskadadebarn.
mot · GI02Sf248 · 1995-01-25 00:00:00 — Enligt lagen om allmän försäkring 9 kap. 4 § har endastförsäkrad förälder rätt till vårdbidrag.I de fall tingsrätten utsett särskilt förordnad förmyndare attutöva vårdnaden om barnet jämställs denne inte somförälder. Det innebär att vårdbidrag inte kan utbetalas.Jag anser att den som tagit på sig ett ansvar somförmyndare och fosterförälder för ett handikappat barn börvara berättigad till vårdbidrag.I ett överklagat mål (1501/92, ) hadesocialförsäkringsnämndens ledamöter ansett att ärendet varhandlagt enligt lagen men att lagen i detta fall varofullständig. Jag anser därför att lagen bör kompletteras såatt även den som av tingsrätten utsetts till förmyndare kanräknas som förälder och erhålla vårdbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en utredning kring lagenom allmän försäkring 9 kap. 4 §.