mot · GI02Ub901 · 1995-01-25 00:00:00 — Mot bakgrund av derelativt stora satsningar på invandrarundervisningen somgjorts och görs, som problemen är stora, finnsenligt vår uppfattning anledning att särskilt arbeta medfrågan ur ett utbildningsperspektiv. Regeringens förslag attge svenska som andra språk en egen kursplan och i övrigthänvisa problemställningen till den tillsattainvandrarutredningen är fel och dessutom otillräckligt. Medden utformning kursplanerna numera har bör målet vadgäller kunskaper i svenska vara lika för alla elever. Fråganom invandrarelevernas språkkunskaper och studieresultatmåste dessutom analyseras och åtgärder vidtagas så att ävenelever med ett annat hemspråk än svenska kan tillgodogörasig de kunskaper som krävs för framgångsrika studier ocharbete.7.6 Skolornas arbetsformer och datoranvändningen iskolanSkolans arbetsformer behöver förnyas och utvecklas. Dettaär i första hand en fråga för skolorna själva och för de läraresom undervisar. Med den decentralisering av ansvaret förskolverksamheten som skett och det ökade utrymme för egnapedagogiska bedömningar som de nya läroplanerna ger är viövertygade om att positiva förändringar kommer att ske. Densnabba utvecklingen när det gäller nya fristående skolor,varav många med alternativ pedagogik som profil, kommerockså att bidraga till en vitalisering av det pedagogiskaförnyelsearbetet.Politiker skall inte bestämma hur skolornas vardagsarbeteskall utformas. Det skall som framgår av läroplanerna varanågot som lärare, elever och skolledning arbetar fram.Regeringen avser att tillsätta en kommitté som skall följa ochstimulera skolans inre arbete. Särskilt intressant anser manarbete med kultur, ämnesintegrering, jämställdhet,miljöfrågor och mobbning vara.Vi delar uppfattningen att arbete inom dessa myckettraditionella områden för ''profilering'' i skolan är bra ochskall fortsätta, men en modernisering av skolansarbetsformer måste ha andra förtecken. Svensk skola måsteta intryck av modern forskning om inlärning och ledarskap.Monotoni måste brytas och eleverna aktiveras.Naturvetenskap och teknik måste tidigt vara en naturlig delav undervisningen. Progressivt arbete för att komma tillrättamed inlärningsproblem, t.ex. dyslexi, måste stimuleras.Moderna läromedel och modern informationsteknologimåste komma till användning i det dagliga arbetet. Detbehövs kontinuerlig och tydlig uppföljning av varje elevsarbete. Utrymmet för elevernas egna val i ochgymnasiet måste tas tillvara och utvecklas. Samarbetetmellan i första hand gymnasieskolor, högskolor ochnäringsliv måste öka.I ett avseende anser vi att staten har ett särskilt intresse avatt nu agera och påskynda förändringsarbetet i skolan. Detgäller införandet och användningen av moderninformationsteknologi, där en mycket snabb utveckling ihela samhället pågår. Att eleverna i skolan redan från börjanfår en god grund och vana vid den nya tekniken är centralt,liksom att skolorna utnyttjar de pedagogiska möjligheter ochfördelar som den nya teknologin ger. Den borgerligaregeringens föreslog en nationell aktion ochen satsning motsvarande nästan för attdriva på utvecklingen i det svenska skolväsendet. Densocialdemokratiska regeringen har ännu inte visat någotstörre intresse för de möjligheter den nya teknologin innebäri skolan. Vi föreslår därför att ger regeringen iuppdrag att skyndsamt återkomma med förslag om insatserför att påskynda arbetet med ny informationsteknologi i detsvenska skolväsendet. I en särskild motion utvecklas demoderata synpunkterna vad gäller den nyainformationsteknologin ytterligare.7.7 Tekniska och naturvetenskapliga ämnenUnder har en kraftig och kontinuerlig nedgångvad beträffar rekryteringen av elever och studerande tillutbildningar med naturvetenskaplig och teknisk inriktningkunnat noteras. Risken för stor brist på naturvetare ochtekniker är stor, vilket bl.a. skulle hämmaSveriges möjligheter som industriland.Den borgerliga regeringen vidtog en rad åtgärder i syfte attvända denna utveckling och gav bl.a. och Verketför högskoleservice ett gemensamt uppdrag att arbeta i ett 5-årigt projekt för att stimulera intresset för naturvetenskap ochteknik i grundskola, gymnasieskola, komvux och högreutbildning. Av budgetpropositionen framgår att enarbetsgrupp i skall ges i uppdragatt analysera orsakerna till att intresset förIndustriprogrammet är så lågt. Vi delar uppfattningen attdetta är angeläget men anser att arbetet måste vidgas till attomfatta även N-programmet. Vi anser vidare attkommunerna måste uppmärksammas på möjligheterna attinom ramen för lokala specialutformade program finna nyaformer för att varva teori och praktik. Regeringen böråterkomma till med en redovisning med anledningav den översyn av N- respektive I-programmet i gymnasietsom skall göras.Ett led i insatserna för att öka rekryteringen av studerandetill N/T-utbildningar i högskolan var införandet av ett basår,där elever som saknade nödvändiga förkunskaper i relevantaämnen för sådana studier kunde komplettera sina kunskaper.Erfarenheterna av detta är positiva och det är rimligt attverksamheten får fortsätta, vilket regeringen också föreslår.Regeringens politik är enligt vår mening i övrigt fögagenomtänkt, när man nu föreslår att ett basår också inrättasi komvux för att åstadkomma bättre geografisk spridning,samt att de som genomför dessa studier i komvux skall gesett stipendium på efter avslutade studier! Avvilka skäl skall just genomgånget basår i komvux premierasekonomiskt, medan studier på N-programmet i gymnasietenligt många elever inte ens vid vidare antagning värderastillräckligt?Att lägga ansvaret för basåret på två olika huvudmän ärockså tveksamt. Den garanterade plats vid högskolan sombasåret givit kan komvux inte erbjuda och vad gällergeografisk spridning kan högskolorna redan köpabasårsutbildning från olika håll, vilket också sker. Vi avvisarmot denna bakgrund att basårsutbildning införs i komvux,liksom de föreslagna stipendierna.Regeringen föreslår vidare en medarbetsmarknadspolitiska medel finansierad specialinsats förutbildning av 9 000 studerande inom det teknisk-naturvetenskapliga området, med intag ochvåren 1996. Utbildningen skall vara förbehållen personersom nu är antingen arbetslösa eller yrkesverksamma medminst yrkesverksamhet. Kostnaden för denna endautbildningsinsats blir på helårsbasis flera miljarder kronor.Huvuddelen av kostnaden avser en särskild form förstudiefinansiering. Regeringen begär ett principielltgodkännande av detta förslag och avser att återkomma meden särskild proposition i ärendet.Enligt vår mening kan något principiellt godkännande intekomma ifråga. Förslaget väcker en lång rad frågor av heltgrundläggande natur. Kostnaden för detta ''paket'' motsvarartotalkostnaden för ett större universitet. Något underlag förbedömning av vilka utbildningar det är frågan om, vilkamöjligheter att rekrytera ett så stort antal studenter medförutsättningar och intresse för utbildningen som finns samtvilka möjligheter att anordna denna utbildning med denkvalitet som krävs för att den skall kunna leda till examenföreligger inte. Den föreslagna studiefinansieringen kommeratt leda till grava orättvisor inom studerandegrupperna.Slumpen kommer att avgöra om en student har kvalificeratsig för den ytterligt fördelaktiga finansiering som detföreslagna studiearvodet innebär jämfört med studiemedel. Imånga fall kan det dessutom innebära att ett företag avlastaskostnader för en kompetensutveckling man redan beslutatom, utan att det ens medför behov av att anställa vikarier somtemporärt skulle lindra arbetslösheten.7.8 StudiestödEn ny studiestödsutredning skall börja sitt arbete. Av denanledningen föreslår vi inte här några genomgripandeförändringar. I stället koncentrerar vi oss på att beskriva degrundläggande systemfel som är tydliga i det svenskastudiestödet och i andra högskolefrågor som har bäring påeller påverkas av studiestödets utformning.Innan studiestödet har förändrats i principiell meningställer vi oss bakom de besparingar som föreslås ipropositionen. Däremot avvisar vi de aviserade förslagen omstudiearvode för äldre studenter.Problemen i studiestödssystemet har blivit alltmeruppenbara i takt med att det blivit brokigare ochtotalbeloppen har höjts. Men studiestödet kan inte sesisolerat från högskolepolitiken i stort. Bristerna i svenskhögre utbildning är tydliga: har en låg andelakademiker internationellt sett, och bland dem en låg andelmed treåriga eller längre utbildningar. Vi har därmed ocksåalltför få disputerade akademiker.En orimligt stor andel av landets akademiker arbetar ioffentlig sektor och en mycket liten del därmed i privatsektor. Vi har alltför många avbrutna akademiskautbildningar och alltför många som drar ut orimligt längemed sin examen.Trots många försök till motsatsen har vi inte kommittillrätta med den sociala snedrekryteringen. iperspektivet att behöver fler med högre utbildning,är det ett problem att begåvningar från hem utanstudietradition inte attraheras till högskolor och universitet.Till detta kommer den alltmer spridda insikten att alltflermåste inte bara lära utan dessutom fortsätta att lära. Detlivslånga lärandet med återkommande avhögre utbildning ställer studiefinansieringen inför helt nyaproblem. Det blir lika uppenbart att staten inte kan stå förfullvuxna människors utbildningsinvesteringar som att denenskilde inte kan ta hur stora risker som helst.Detta är den övergripande miljö som studiestödet måsterelateras till. Allt detta är inte relevant för frågan omstudiefinansieringen men visar att studiestöd i den form vi ärvana vid bara är en liten del av ett betydligt störreutbildningsproblem i Sverige.Studiestödet måste emellertid också ses tillsammans medlönebildningen. Ett grundläggande problem är att utbildningi lönar sig sämre än i flertalet jämförbara länder. Detleder till incitamentsproblem men också till attåterbetalningsförmågan blir för dålig. Att stimulera till enrimligare lönebildning var ett av de bidragande motivenbakom de förändringar av återbetalningsreglerna förstudiemedel som på den borgerliga regeringensinitiativ beslutade om 1994. Dessvärre har efterregeringsskiftet återtagit de nya reglerna.Felen i det nuvarande studiestödssystemet är lätta attsammanfatta:Det råder stor ekonomisk orättvisa mellan olika kategorierstudenter, otillräckliga incitament till effektivitet i studiernaoch risk för framtida kostnadsexplosion p.g.a. storaplanerade avskrivningar. Dessa grundas i en alltför högskuldsättning och åtföljande skuldspekulation. Systemet ärotillräckligt vad gäller att uppmuntra rekrytering blandungdomar som är rädda för stor skuldsättning.Återbetalningen är oöverskådlig för studenterna och upplevsofta som en ren akademikerskatt.De studiefinansieringsvillkor som olika studenter levermed är orättvisa och godtyckliga. Elever/studenter på sammautbildning och med i grova drag samma bakgrund kan ha vittskilda ekonomiska villkor. Dessutom är reglernasvåröverskådliga och för många svåra att se de framtidaprivatekonomiska konsekvenserna av. Framför allt görexistensen av tre (fyra med utbildningsbidragen) parallelltfungerande stödformer att olika elever/studenter får olikavillkor utan att ha skilda ''egentliga'' behov. Oftare är det istället motivet bakom studierna som avgör om man tvingasstudera på egen eller tillåts studera på andras bekostnad.Studiestödet ger inte tillräckliga incitament till effektiviteti studierna. Alltför många drar ut på studierna alltför länge.De skaffar sig en onödigt stor skuldbörda och de kostar statenonödigt mycket pengar genom förbrukning även avbidragsdelen av totalbeloppet. Den orättvisan försökte denförra regeringen komma tillrätta med genom ett peng-per-poäng-system som är upprivet.De långa studietiderna och den höga skuldsättningen göratt bär på en framtida kostnadsexplosion i det attavskrivningsbehoven kommer att öka dramatiskt. Högaskulder och låg avbetalningstakt gör att återstående beloppsom avskrivs är stora. Även detta accentuerasav att rätten till allmän avskrivning av skulderna vid pensionnu är återinförd. Man kalkylerar med upp till 2 miljarderkronor i statlig avskrivningskostnad, om inte reglernaförändras.Systemen brister sannolikt vad gäller att uppmuntrarekrytering av studiebegåvade ungdomar från hem utanstudietradition. Man kan göra gällande att de som ärkänsligast för alla osäkerheterna vad gäller skuldsättning,återbetalning och framtida löneutveckling, är de som inte harandra -- sociala, traditionella -- skäl att trots allt studeravidare. Undersökningar visar att skuldsättningen är detdominerande skälet när ungdomar som inte valt att läsavidare tillfrågas om varför de avstått.En generellt sett för hög skuldsättning är i sig ettsamhällsproblem i så måtto att det leder till ineffektivanvändning av statliga medel och stor risk föravskrivningskostnader. Men det är också ett individuelltproblem genom att det i kombination medåterbetalningsreglerna leder till en tydlig''akademikerskatt'', ofta utan närmare koppling till den egnaskuldsättningen.Den oundvikliga slutsatsen är att dagensstudiemedelssystem är felkonstruerat. Det förutsätter enskadligt hög inflation och det leder till framtidaskuldavskrivningar som varken är avsedda eller önskvärda.De tidigare nämnda näraliggande och övergripandeproblemen i svensk högskolepolitik förtjänar också attbelysas i detta sammanhang. har en betydligt störreandel äldre (över 25) i högskoleutbildningen. Vid högre åldertar utbildningarna , vilket påverkar ävenstudiestödskostnaderna, alldeles bortsett från det faktum attinlärningen ofta går sämre. Ju fler som tar singrundutbildning vid högre åldrar, desto större blir ocksåproblemet med att vissa tvingas läsa på lån, medan andra harfamilje- och allmänna livsomständigheter som kräver heltandra inkomster.Ett annat problem som är specifikt svenskt är att de högreutbildade är hårt koncentrerade till den offentliga sektorn. 71procent av alla högskoleutbildade är offentliganställda,vilket är mer än i något annat OECD-land. Konsekvensen avdetta är naturligtvis att den konkurrensutsatta sektorn har enlåg andel akademiker bland sina anställda. En inte alltfördjärv gissning är att detta sammanhänger med de smålöneskillnaderna i Sverige.De resurser som läggs ner på studiemedel av olika slag ärnaturligtvis bara en del av statens totala kostnader för högreutbildning, och bara en del av den enskilde studentens stödför att kunna studera. Jämför man investeringar ihögre utbildning totalt sett med andra länders, ser man att viligger i underkant.Ett mått på utbildningsresursernas effektivitet är hur storandel av en åldersgrupp respektive av alla studenter som tarexamen. har vi haft en stagnerande utveckling,och andelen av åldersgruppen som avlägger examen harminskat. 1990 tog av åldersgruppen 25-åringarhögskoleexamen, vilket är en låg andel internationellt sett.Examinationsfrekvensen varierar starkt mellan olikautbildningar. Vid samhällsvetarlinjen examinerades bara 37procent och vid kulturvetarlinjen under läsåret1991/92. Och av antalet examina avsåg bara 40procent 3-åriga eller längre utbildningar. Det blir alltmer enmyt att en av konkurrensfördelar ligger i envälutbildad arbetskraft. Det är inte längre så och för att ändrapå det krävs bl.a. förändringar i studiemedelssystemet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den fortsatta förnyelsen avutbildningsväsendet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av betyg för elevermed skolsvårigheter,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild parlamentariskberedning angående de fristående skolorna,4. att avslår regeringens förslag avseendeslopande av kvalitetspremien i systemet för resurstilldelningtill universitet och högskolor,5. att avslår regeringens förslag om neddragningav anslaget för ,6. att avslår regeringens förslag om minskad percapita-ersättning i grundutbildningen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om professurer vid mindre ochmedelstora högskolor,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av långsiktighet iforskningspolitiken,9. att avslår regeringens förslag ombesparingarna på fakultetsanslagen och forskningsråden,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvalificerad eftergymnasialutbildning i nya former,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av lärarutbildningarna,12. att hos regeringen begär förslag rörandelärarutbildningen för yrkeslärare i enlighet med vad somanförts i motionen,13. att hos regeringen begär förslag tillkvalificerad ledarskapsutbildning för rektorer i enlighet medvad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av kommunernas ansvarför vuxenutbildning,15. att avslår regeringens förslag omarbetsmarknadspolitiskt motiverade utbildningsplatser ienlighet med vad som anförts i motionen,16. att hos regeringen begär förslag om vidgademöjligheter att lägga ut undervisning på entreprenad ienlighet med vad som anförts i motionen,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningscheckar,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nationella prov och uppföljningav studieresultaten,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolans inre arbete,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en analys av invandrarelevernasspråkkunskaper och studieresultat,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolornas pedagogiska frihet ochansvar,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gymnasieskolans utveckling,23. att hos regeringen begär förslag på insatserför att påskynda arbetet med ny informationsteknologi iskolväsendet i enlighet med vad som anförts i motionen,24. att hos regeringen begär förslag för att ökaintresset för gymnasiets N- respektive I-program i enlighetmed vad som anförts i motionen,25. att avslår regeringens förslag om stipendiumtill vissa studerande inom komvux,26. att avslår regeringens förslag om inrättandeav basår i komvux,27. att avslår regeringens förslag om arvode till9 000 studerande inom det teknisk-naturvetenskapligaområdet,128. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av en översyn avstudiestödet.1