mot · GI02So34 · 1995-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:148 Transplantationer och obduktioner m.m. har etiska diskussioner och etiska frågorstått högt på dagordningen. Flera statliga utredningar harbelyst de etiska perspektiven. Den senaste är Vårdens svåraval, ett betänkande om prioriteringar i vården utifrån etiskagrunder.Riksdagen initierade och regeringen tillsatte redan 1985Statens medicinsk-etiska råd. Uppgiften är att belysamedicinskt etiska frågor ur ett övergripandesamhällsperspektiv och att initiera och medverka i en bredetisk dialog, och därigenom höja den etiska medvetenheteni samhället.Etiska frågor griper in i allas våra liv och lämnar ingenoberörd. finns inga enkla och entydiga svar påmånga av de frågor som livet självt och vårt sätt att leva ochhandla ger upphov till. Svårigheterna att ta ställning i etiskafrågor har ökat som viljan att göra egnabedömningar har ökat.Vår erfarenhet är att människor vill ta etiskt ansvar och villutveckla sin förmåga till etiska bedömningar i dialog medvarandra.Bara utifrån en etisk dialog med respekt för varandra kanvi kanske komma fram till om och hur vi villanvända oss av möjligheterna till transplantationer, tillbefruktning utanför kroppen, till fosterdiagnostik, tillaborter, till donationer av organ och vävnader. Det etiskadilemmat uppstår när lösningar på ett problem är etisktgodtagbara ur vissa synvinklar men integodtagbara ur andra. Där olika etiska principer motsägervarandra, t.ex. principerna om självbestämmande(autonomi), om att minimera lidande (non-maleficence),godhetsprincipen ( beneficence) och rättviseprincipen(). När principerna kommer i konflikt med varandrablir människosynen och synen på människovärdet viktigaingredienser i dialogen.En orsak till det ökande intresset för etik är den snabbatillväxten av kunskaper. Födelse och död har tidigare inteberörts av tekniska framsteg, människan levde i enlighet medsina uråldriga villkor. Ny medicinsk teknik och ny biologiskkunskap har förändrat detta. Vi kan manipulerareproduktion, uppehålla andning med respiratorer och botasjukdomar med hjälp av transplantationer. Vårt etiskakunnande och vår etiska medvetenhet har inte riktigt hängtmed i utvecklingen. Många människor upplever att teknikenhåller på att ta herraväldet.På andra områden har erfarenheterna lärt oss att även enteknik utvecklad i goda avsikter kan missbrukas. Vi börjarinse att kortfristiga fördelar för oss som lever nu kan genegativa följder för kommande generationer på t.ex.miljöområdet. Allt detta har fått oss att utsätta även teknikenslandvinningar för etisk prövning. Det är viktigt att vi allainser att svaren på de etiska frågorna inte är givna. De måstesökas inom varje människa och i dialog mellan människor.Den dialogen måste föras öppet och med respekt förvarandras olika erfarenheter, kunskaper, ideologier, religioneller icke religion och ålder.Då kan vi komma fram till en etisk värdegemenskap frånvilken vi gemensamt kan fatta etiskt svåra beslut. Det finnsnämligen inte något facit, som en gång för alla ger svaren påde etiska frågorna. Däremot måste vi alla svara.Vi är liberaler och för oss betyder en humanistiskmänniskosyn att människan aldrig får betraktas ellerbehandlas som ett medel. Människan är alltid ett mål i sig.Det innebär att hon aldrig får användas i t.ex. forskning utanfyllig information och samtycke. Alla människor är medavseende på människovärdet lika. Vi utgår ifrån att allamänniskor både vill och kan delta i den etiska dialogen ochatt individer kan välja mellan olika alternativ på basis avegna etiska överväganden.Utifrån denna vår människosyn reagerar vi på regeringensförslag.Förslagen bör granskas i anser att borde ha haftdenna proposition för ställningstagande och därmed gett ossalla en etisk vägledning. Rådet är inrättat i syfte att ge rådtill regeringen och till . Rådet skall också initieraoch delta i etiska dialoger med medborgarna.Det innebär att vi i första hand yrkar att utskottetöverlämnar propositionen i sin helhet till medicinsk-etiskarådet för granskning, diskussion och ställningstagande.Därefter skall ta ställning till förslagen som läggsfram.SamtyckeVi anser att även i fortsättningen alltransplantationsverksamhet bör bygga på den enskildedonatorns uttryckliga samtycke. Finns inte samtycke skallorgan inte användas. Det är viktigt för oss att få säga att enmänniska aldrig får ses som en organbank -- vare sig dödeller levande. Trots att den döda människan i rättsligt juridiskmening inte är rättskapabel är det viktigt att slå fast att honäven efter döden har kvar rätten till sin kropp på samma sättsom ett ekonomiskt testamente skyddas av lag. I dagenssjukvård är informerat samtycke en självklarhet, och hälso-och sjukvårdslagen genomsyras av den andan.Vi delar uppfattningen att donation av organ är en handlingi enlighet med den etiska godhetsprincipen. Men den skallvara medveten och frivillig. Därför är det viktigt attmänniskor under sin livstid tar ställning och meddelar sinaanhöriga eller på annat sätt gör sin vilja känd.Detta underlättas av att regeringen föreslår en verksamhetmed donationskort. Ett kort i plånboken är en bra väg att visahur man vill att ens kropp skall behandlas efter döden.RegisterDäremot avvisar vi förslaget att inrätta ett register för demsom vill eller inte vill vara . Vi har i alldelesför många register redan. Vi tror att människor, efterinformation och om donationskort finns lätt tillgängliga, ärberedda att meddela sina anhöriga eller skriva ettdonationskort för plånboken.Dessutom skulle ett register för ändamålet kräva noggrannuppdatering och registerhållning och det låter sig knappastgöras inom nuvarande ekonomiska ramar.Celler från aborterade fosterLevande vävnader från aborterade används iforskning för att hitta metoder att bota svåra sjukdomar, somtill exempel försöken att behandla Parkinsons sjukdom medhjärnceller från foster.Abortlagstiftningen ger en ram för verksamheten, enytterligare ram ger de etiska forskningskommittéernasbedömning av varje forskares ansökan om att få brukafostervävnad i sin forskning.Vi anser att detta ansökningsförfarande skall fortsätta. Detär en etisk fråga av hög valör, och inga generella tillstånd börkunna utfärdas utan varje forskningsansökan bör hanterasindividuellt. Det är också långt kvar innan forskningenserfarenheter är möjliga att använda kliniskt. Vi har heller intetagit ställning till om de skall få användas.När regeringen nu föreslår att skall getillstånd får vi uppfattningen att regeringen vidgaranvändningsområdet och dessutom minskar utrymmet förforskningsetiska ställningstaganden. Även Socialstyrelsenhar i sitt remissvar ansett att forskningsetiska kommittéernaskall forsätta ha ansvaret.Vi avvisar regeringens förslag eftersom vi anser att deetiska kommittéerna även i fortsättningen skall göra denetiska bedömningen till varje forskningsansökan.Tidsgränsen för medicinska insatser efter dödenVi avvisar regeringens förslag om att åtgärder försyresättning och cirkulation får fortsätta efter attdöden konstaterats, d.v.s. när hjärnans funktioner har fallitbort. I förslaget sägs också att om det finns synnerliga skälkan åtgärderna få fortsätta längre. Det var en lång och svårdebatt 1987 när införde lag om kriterier för närdöden inträtt. Många människor var oroade och ansåg att detgjordes för att säkerställa organ för donation. Regering ochriksdag avvisade oron och försäkrade att möjligheter tilltransplantationer inte var motivet till ändringen. Med dettaförslag ger regeringen de människor som då var oroliga rätti sina farhågor.Frågor om liv och död är djupt existentiella frågor och inteenbart sakligt medicinska. En värdemätare på en kultur ochett samhälle sägs ofta vara hur de tar hand om sina döda.Inför döden och de döda avslöjas vilken människosyn sområder i samhället. Vi anser att förslaget om 24 timmarstidsgräns inte är förenligt med respekten för en dödmänniska. Med hänvisning till anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att all transplantationsverksamhetskall bygga på samtycke från donatorn,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att organtransplantation ej får skenär donatorns vilja är okänd,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etisk prövning av forskning därvävnader från aborterade används,4. att avslår förslaget om att inrätta särskiltregister för att dokumentera människors inställning tilldonation av sina organ,5. att avslår förslaget om att medicinska insatserefter döden får pågå i .