mot · GI02T225 · 1995-01-25 00:00:00 — På om miljö och utveckling(UNCED) formulerades den klimatkonvention vars målSverige anslutit sig till. I motionen presenteras klimatfrågansangelägenhet, samt förslag på lösningar och nationella ochinternationella mål. I denna motion presenteras förslag pååtgärder främst på trafikområdet. Vidare föreslås riktlinjerför roll i det internationella arbetet motväxthuseffekten.BakgrundVäxthuseffekten är känd världen över. Denutgör ett av vår tids största miljöproblem och hot mot vårframtid. har inga direkta effekter såsom till exempelartutarmningen /utrotningen, onormala torkor, orkaner elleröversvämningar som beräknas uppstå om växthuseffektenfortsätter, direkt kunnat hänvisas till växthuseffekten. Enabnormal temperaturhöjning av atmosfären är däremot väldokumenerad och konsekvenserna av dennatemperaturökningstakt kommer att bli ödesdigra. Medstörsta sannolikhet kommer växthuseffektens konsekvenserförst och främst att drabba den del av jordens befolkning somredan idag är mest utsatt. Att motverka växthuseffekten ärinte bara att ansvara för sin egen framtid utan även ettsolidariskt ställningstagande med tredje världen, miljön ochvår gemensamma framtid. De handlingar som idaggenomförs för att stoppa växthuseffekten kommer att minskakonfliktrisker och allvarliga problem i framtiden.Koldioxid är den växthusgas med högsta utsläppstalen,andra viktiga växthusgaser är metan, dikväveoxider,kväveoxider, kolmonoxider m.fl. Enligt klimatkonventionen(IPCC) ska utsläppen av koldioxid i i-länderna till år 2000ha stabiliserats till utsläppsnivå. Vidare skakväveutsläppen minskas till 1995 jämfört med nivå. Enligt vadlänsstyrelser och flera klimatrapporter utkomna under 1994erfar, inte kvävemålet. Om Konventionsländernaskulle klara koldioxidmålet är utsläppsnivån ändå så passhög att den bidrar till växthuseffekten. är det dessutomtveksamt om något av konventionsländerna kommer att klarakoldioxidmålet. Detta trots att de utsläppsmål som ställdesupp i Klimatkonventionen var blygsamma och intemotverkar växthuseffekten i märkbar utsträckning. För atteffektivt kunna leva upp till de mål som enligtklimatkonventionen föresatt sig att uppfylla, krävs radikalaåtgärder och nytänkande. Det är nödvändigt att de insatsersom görs inte blockerar samhällsutvecklingen utan tvärtombidrar till att utveckla samhället i positiv riktning. Deåtgärder som görs måste vara slagkraftiga och rikta sig direkttill problemet. De viktigaste utsläppskällorna avväxthusgaser måste täppas igen.Idag utgörs den största utsläppskällan av fossila bränslenoch transportsektorn(i-länder), bilar och flygplan utgör utantvekan den största och snabbast växande utsläppskällan iSverige och även på internationell nivå. Det naturliga vorealltså att genast verka för att avveckla sådanatransportformer som i betydande utsträckning bidrar tillväxthuseffekten och ersätta dem med fullgoda alternativ.Bilismen såväl som flygtrafiken är dock så pass etableradetransportformer i samhället att omställningen måste gåförsiktigt tillväga för att inte skadakommunikationsmöjligheterna och deras betydelse förnäringsliv och privatpersoner. För att detta ska vara möjligt,krävs en aktiv omvandlingspolitik från statligt håll,långsiktiga hållbara mål och att ställer krav i deinternationella organ där det är möjligt att inverka. i är det av utomordentligvikt att lever upp till det föregångsland som dethävdats vara i den internationella debatten. Detta anseendeav så positiv karaktär kan bibehållas om kan visa uppett konkret handlingsprogram som visar på långsiktigthållbara lösningar och krafttag.Fossila bränslenAnvändningen av fossila bränslen är ett mycket stortproblem. I där luftföroreningarna nåttkatastrofala nivåer har man beslutat att förbjuda bensin ochdieseldrivna bilar. Samma sak bör göras i . Vi föreslåratt det tillsätts en kommitté som ska planera övergången frånbensin/dieseldrivna bilar till andra driftformer såsom el,etanol och rapsolja. Utredningen ska visa hur samhället börgå tillväga för att ha avvecklatbensin/dieseldrivna bilar och från det året införa ett förbud.Varje form av statligt industristöd inom transportsektornmåste därför anvisas till stöd för omvandling avproduktionen.Vidare yrkar vi på att samtliga nyproducerade bilar frånoch med 1999 även ska kunna drivas med alternativabränslen.EfterfråganIdag finns ett stort intresse för alternativdrivna bilar. Dettahar dock svårt att visa sig i verklig efterfrågan eftersom såvälkunskap som kapitalbrist förhindrar det. Ett särskilt anslagför att stödja främjandet av alternativa drivmedel bör anvisas.En del bör anvisas till kommunerna så att de kan spridainformation till näringsliv och samhälle, och en del böranvisas till för att särskilt kunna inriktainformationsverksamheten till näringsliv och myndighetersom stöd till industrin inför omvandlingen.En trafikomvandlingsfond bör upprättas för kommunalabidrag och till vägverket.Storstadsinvesteringar, alternativI storstadsregionerna är det väsentligaste alternativet tillmassbilismen kollektivtrafiken. Enligt deinfrastruktursatsningar som föreslås fram , gynnasinte kollektivtrafiken i lika stor utsträckning somprivatbilismen. Kollektivtrafiken borde i framtida satsningarha en klart dominerande roll. Det trafikpolitiska beslutet från1992 med omfattande infrastrukturinvesteringar tar intetillräckligt stor hänsyn till det ekologiskt långsiktigt hållbaraperspektivet. I såväl Dennispaketet som Adelsohnpaketet ärkollektivtrafiksatsningarna undermåliga i jämförelse medden totala investeringen i vägar. Vi föreslår att istället för atträkna avvägningen av satsningen mellan vägsatsningar ochkollektivtrafiksatsningar i stortstadsregionerna i pengar, såfördelas medlen efter antal meter som byggs. Detta innebärförstås avsevärda fördyringar. För att inte spräcka någrakalkyler föreslår vi att kollektivtrafiksatsningarna ges högstaprioritet och att väginvesteringarna skjuts tillsriksdagen kan få garantier om att de planerade lederna intekommer att leda till ökad bilism (och därmed ökade utsläppm.m. ).På luftfartssidan måste en allvarlig trendbrytning till för atthejda den massiva expansion som skett de senaste åren.Flyget är en nödvändighet för många på längre sträckor,men det finns möjlighet att ersätta flera inrikessträckor. Viföreslår ett samarbetsprojekt mellan ochluftfartsverket som syftar till att dessa i samarbete medbranchorganisationerna utarbetar en plan för att fram till år2005 ersätta flera flygsträckor med snabbtåg. ska detnaturliga färdsättet på inrikessträckor vara med tåg. En fördelsom tåget erbjuder är att onödig trafik undviks. är dett ex svårt att ta sig från till direkt. Manmåste åka via . Med tanke på hur korta dessa sträckorär, är utsläppsmängden för start och restid oacceptabelt högper resenär.KortsträcksskattVad gäller inrikesflyget brukas detta i första hand avaffärsresenärer och hög- och medelinkomsttagare. Det finnsalltså utrymme till att höja priserna (ny skatt) eftersomaffärsresenärer inte är så priskänsliga som till exempelstudenter, flerbarnsfamiljer m.fl. Vi föreslår enkortsträcksskatt på inrikesflyget som baserar sig påutsläppsmängden/flygtiden per person. De utsläpp somberäkningen bör ske på är främst koldioxid, men ävenkväveoxider. Ju kortare sträcka man åker med flyget, destohögre blir skatten eftersom stor del av bränsleåtgången skervid starten och lyftet. Denna skatt är förutom att vara endirekt miljöskatt, en pedagogisk skatt som överför PPP(Poluters Pay Principle) till öhögutsläppandeöprivatpersoner. Kortsträcksskatten gynnar dessutomflygföretag som använder energisnåla flygplan. Denna skattskall införas och beräknas med skattesatsen 200 kronorpå sträckan --som indexbastal. Dockföreslår vi en övre gräns på maximibelopp för långa sträckorså att de resenärer som färdas långa sträckor inte drabbas,t ex Norrlands- och Gotlandstrafiken. Så länge vi inte byggtupp ett effektivt alternativ på långa sträckor kan dessaresenärer inte utsättas för prishöjningar då detta även drabbargrupper vars efterfrågan är mera elastisk.Incitament för miljövänliga investeringarI dagsläget har den första svenska serieproduktionen avelbilar startat. Detta måste ses som mycket positivt, och enproduktionsgren att värna om. Det är viktigt att ekonomiskaincitament skapas för att utöka efterfrågan och säkraproduktionen. De personer/organisationer som tvekar mellanbensinbil och elbil bör kompenseras eller stödjas till att väljadet miljövänligare alternativet, el- eller biobränslebilen.Möjligheterna för att inom det rådandeskatte/avgiftssystemet skapa en ekonomisk fördel ellerpremie för det miljövänligare alternativet bör utredas.TomgångskörningVi yrkar på en nationell lagstiftning om förbud mottomgångskörning mer än en minut. Detta är för tillfället enkommunal angelägenhet, men detta bör ovillkorligen gälla ihela landet.Dessa åtgärder är avsedda att verka inom transportsektorn.För att klara ett verkligt krafttag mot växthuseffekten krävsdock insatser på betydligt fler områden. Temporära åtgärderinom skogsbruket är nödvändiga liksom ändringar iindustrins bränsleåtgång. Kraft- och fjärrvärmeverk står fören inte helt obetydlig del av utsläppen och därför måsteenergiförsörjningen omläggas från förbränning och andrautsläppsökande processer till miljövänligareenergiflöden/källor. anser för övrigt attkärnkraften inte är något alternativ till dagens kraft- ochfjärrvärmeverk.Ekonomiska styrmedel, främst miljöskatter på energi ochförbrukning är av yttersta vikt för att klara utsläppsmålen.Detta bör dock i så stor utsträckning som möjligt ske på ettpedagogiskt sätt för att öka medvetandet och kunskapen isamhället, samt bör de utformas så att de svagaste gruppernai samhället inte drabbas alltför hårt. Miljöskatter kommeremellertid alltid att drabba den som har en livsstil där en högutsläppsnivå per person sker. Angående personbilismenkommer avgifter och skatter att hårt drabba den som brukarett högutsläppande fordon och brukar det intensivt. Eventuellsocial snedvridning anser vi inte alltid ska vara ett hinder förmiljöskatter, social snedvridning på miljöskattebörda har sinorsak i en total social snedvridning som i så fall måsteåtgärdas på ett annat sätt. Ett undantag som det måste tashänsyn till är för tung skattebörda för glesbygdsinvånare däralternativ inte finns.För forskning om klimatåtgärder inom transportsektornfinns ett anslag på cirka 500 miljoner (1993--1996) tilldelat.Miljöpartiet vill påpeka att det inte räcker medforskningsanslag för att komma till rätta med problemet, detviktiga är att källan angrips på ett konstruktivt sätt vilket intesker rent trafikpolitiskt då flera gigantiskamotorvägsutbyggnader är planerade.Sverige och EUKlimatfrågan är mycket allvarlig inom EU. Varje årutbetalas miljardbelopp i industristöd till flygbolag ochbilindustrin. EU har dessutom gravt försvårat en verkligomläggning av infrastrukturen. kunde maninom EG konstatera att efterfrågan på bilar minskade. Ennaturlig minskning av efterfrågan är ett unikt tillfälle att tatillvara på för att genomföra strukturomvanlingar. Tyvärrdelar man uppenbarligen inte samma ambitioner inommiljörörelsen och EU. I stället för att genomföra en intensivsatsning på andra transportformer, genomförde man ettintensivt stödprogram på regionalpolitisk basis för att fåuppsving i bilindustrin vilket man även lyckades med.Sverige bör inom EU verka för att införa maximikrav påde fyra största växthusgaserna samt verka för gemensamminimiskatt på koldioxid , motverkainfrastruktursatsningar som domineras av nya motorvägaroch se över det internationella agerandet. bör ävenverka för att EU fram har avvecklat sittindustristöd till bil- och flygindustrin som är ganskastort.I-länder bör inte kunna exportera sina utsläpp till tillexempelvis öststatsländer (s k Joint implementation) bör verka för att detta inteska ske. Vidare bör biståndet till delvis inrikta sigpå att sprida kunskap om växthuseffekten och ge stöd tillmiljövänliga transportsystem.Skandinavien, särskilt NorgePå en rankinglista (Population and Environment Program,1992, ''Stabilizing theAthmosphere: Population, Consumption and GreenhouseGases'') bestående av 126 länder över koldioxidutsläpp percapita låg på 11:e plats, att jämföras med Sveriges36:e plats. låg på 14:e plats och på 16:e.Sverige bör i ta upp klimatfrågan ochkoldioxidutsläppen och trycka på en minskning av dessa.Sverige bör särskilt inleda samtal med om deras högautsläpp och försöka förmå dem att vidta åtgärder. Med anledning av vad som i motionen anförts hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att till Klimatkonferenseni bör ha ett nationellt handlingsprogram som kangarantera långsiktigt hållbara lösningar,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beslutar om attsamtliga nyproducerade bilar som drivsmed fossila bränslen även skall kunna drivas medbiobränslen eller elektricitet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beviljar ett anslagpå 10miljoner kronor till en trafikomvandlingsfond förkommunerna och , för att dessa genominformation, planering m.m. skall stödja och uppmuntraefterfrågan på alternativdrivna bilar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att varje meter planerad ny väg(motorvägar o.d. ej kommunala vägar) skall motsvaras avminst 1meter spårbunden kollektivtrafik,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att man inom ramen för anslagetom infrastrukturinvesteringar i storstäder ger högsta prioritettill kollektivtrafiksatsningar,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nya vägprojekt (motorvägaro.d. ej kommunala vägar) i storstäderna skjuts upp fram tilldess att kan ges garantier om att dessautbyggnader inte kommer att leda till ökad biltrafik på långsikt,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett samarbetsprojekt börinitieras mellan och för attutarbeta en plan för att ersätta tättrafikeradeflygsträckor med snabbtåg,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beslutar om attinföra kortsträcksskatt på inrikesflyget ,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa ett nationellt förbud mottomgångskörning mer än 1minut,310. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att åtgärder skall vidtas inom allade områden där betydande utsläpp av växthusgaser sker,111. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör utarbetamiljöskatter och andra ekonomiska styrmedel som syftar tillatt motverka växthuseffekten,112. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i EU skall verka föratt införa maximikrav på utsläpp på de fyra störstaväxthusgaserna,113. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i EU skall verka föratt införa en gemensam minimiskatt på koldioxid fr.o.m.1997,114. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i EU verkar för attstoppa de infrastruktursatsningar som domineras av nyamotorvägar,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i EU verkar för attgranska EU:s internationella agerande i klimatfrågan,116. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i internationella organverkar för att stoppa s.k. joint implementation och verkar föratt instifta internationella regler om att utländska företag inteskall kunna flytta sina föroreningar till ,417. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att svenskt bistånd till Östeuropadelvis inriktar sig på att sprida kunskap om växthuseffektenoch stödja utvecklingen av miljöanpassadetransportsystem,418. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i Nordiska rådetförsöker påverka de nordiska länderna till att vidta åtgärderför att minska sina koldioxidutsläpp per capita, samt inledersärskilda samtal med för att de skall vidta åtgärder föratt minska de norska koldioxidutsläppen per capita.1