mot · GI02U218 · 1995-01-25 00:00:00 — Ungdomars medverkan i biståndet Biståndet behöver ungdomarnas engagemangUngdomar mellan är de, som är mest positivatill biståndet. Det bekräftades i höstens mätning avbiståndsviljan. Det märktes också ett ökande u-landsengagemang bland skolungdomar i höstens valrörelse.I EU-folkomröstningen var just den globala solidariteten ettviktigt skäl för många unga människor att rösta nej.Ungdomar är sålunda en kraft, som kan tillförabiståndsarbetet mycket. Men ungdomar är lättrörliga, äraktiva i en och går sedan in ivuxenpolitiken. För att ge ungdomar bättre chans attförverkliga sina visioner om rättvisa och göra någotpraktiskt, behövs nya former för frivilligt biståndsarbete.UngdomsorganisationernaNär ungdomsorganisationer vill driva insamlingar ochstarta projekt och därför söker medfinansiering från SIDA,finner de det ofta svårt att komma igenom den snårskog avregler och blanketter som krävs för att få del av anslagen tillenskilda organisationer.Dagens system för projektansökningar kräver långframförhållning och planering. Detta uppfattas ofta som etthinder av ungdomsorganisationerna.De föreningslösa ungdomarnaDe flesta ungdomar är emellertid inte aktiva i föreningar,framför allt inte flickorna. Att även mer löst sammansattagrupper av ungdomar kan göra betydelsefulla insatser i såg vi , då oräkneliga ungdomarengagerade sig för och . Det var oftajust informella grupper, skolklasser, dagisbarn osv., somsamlade in pengar, arrangerade rockgalor och på andra sättvisade praktisk solidaritet.Operation Dagsverke är också en sådan form av merspontana u-landsinsatser. Men dessa slags aktiviteter har haftorganisationer att falla tillbaka på, som informerat,samordnat och förmedlat.Världen har förändrats, och därför måste också formernaför solidaritetsarbetet förändras. Det nya engagemangetbehöver stöd från biståndsmyndigheten. De som vill samlain pengar för ett visst ändamål, skall kunna få råd, tips påinsatser de kan göra och även hjälp att förmedla pengar ellermateriel.Biståndsmyndigheten måste hjälpa tillVi föreslår att det på biståndsmyndigheten skall finnasnågon, som tar emot förfrågningar från ungdomar ochungdomsorganisationer, ett slags ungdomssekreterare. Denmedarbetaren skall vara behjälplig med att hitta lämpligaprojekt, att skriva bidragsansökningar, att utvärdera och atthitta rätt person att vända sig till.Det är nödvändigt att så mycket som möjligt korta nertiden från idé till projektstart. bördärför se över sitt system för att korta handläggningstiderna.Ett bidrag till demokratiseringUngdomssamarbete med har ett värde som bidragtill demokratisering. I är ungdomar i allmänheten majoritet av befolkningen, men de har nästan aldrig någotinflytande. Liksom kvinnorna hindras de av patriarkalatraditioner. är ungdomarna de som drabbas hårdastav arbetslöshet och misär och riskerar att hamna ikriminalitet och narkotikamissbruk.Att hjälpa till att stödja ungdomar i riskzonen, så att definner vägen in i samhället, är en insats för demokrati. Detär ju hos ungdomar, som kraften till förändring finns.I kampen mot förtryck och för frihet och demokrati måsteu-ländernas ungdomar få möta solidaritet från våraungdomar. Dessa är i stor utsträckning internationelltintresserade och har spelat en ledande roll i de storasolidaritetsrörelserna -- ochNicaragua och . Det är framför alltungdomar som burit upp den svenska rörelsen mot apartheid.Kontakter och samarbete med ungdomar måstestimuleras och stödjas.Låt fler studera u-länderDet är viktigt att fler svenskar skaffar sig kunskaper omförhållandena i och biståndsarbetet. Inom ramenför anslaget för information om bör därför störreutrymme ges för stipendier till u-landsstudier, både förungdomsorganisationer och studenter ().Erfarenheten visar att ungdomar, som fått tillfälle att skaffasig u-landskunskap som volontärer eller solidaritetsarbetare,blivit goda informatörer, exempelvis i skolorna, och bidragittill att öka förståelsen bland ungdomar för biståndsarbete ochför främmande kulturer. Liknande erfarenheter finns avWorld Youth of . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndsmyndighetenshandläggningstider m.m. för ungdomsorganisationersbiståndsprojekt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hjälp från biståndsmyndighetenssida för att underlätta ungdomars insatser i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av enungdomssekreterare på biståndsmyndigheten,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökade stipendier förungdomars studier i .