ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02T313 · 1995-01-25 00:00:00 — Ett av de största och mest omstriddamotorvägsprojekten i den nationella väghållningsplanen äromvandlingen av till motorväg. I vägverketsprognos är kostnaden fram beräknad till . Endast upprustningen av mellanHelsingborg och drar ett större belopp, nämligen7 290 miljoner.Det är framför allt sträckan --(ca 8 mil)som vållat strid och protester. Den återstående sträckan,--(ca 6 mil, varav 2 mil redan är motorväg),kan vara mer befogad att göra om till motorväg eftersom denhar betydligt högre trafikintensitet och har varit rätthårt olycksdrabbad.Häromåret byggde dock om sträckanLandvetter-- (Gbg--har redan motorväg)till en trefilig väg med varvade omkörningssektorer i bådafärdriktningarna. Kostnaden blev låg, trafiksäkerheten harökat avsevärt, trafikrytmen har blivit lugnare och resenärernapå sträckan är överlag nöjda med den nya ordningen.Egentligen finns det inget uttalat behov f.n. att omvandla densträckan till motorväg.Än mindre är naturligtvis behovet av att bygga om sträckanBorås--till motorväg. Med en trafikmängd på 5 000--6 000 fordon ligger sträckan långtunder de tal som normalt anses nödvändiga för attmotorvägssatsningar skall bli ekonomiskt lönsamma. Då detgäller miljön innebär planerna ett brott mot såvälnaturresurslagen som . Den tänkta motorvägenstrider dessutom mot de miljömål som riksdag och regeringtidigare beslutat om. Därför har också planerna dömts ut avBoverket och som ekonomiskt ochmiljömässigt oacceptabla. Motorvägsplanerna har ocksåmött stort folkligt motstånd från flera orter och byar eftervägsträckningen. Motståndet från miljörörelsen är kompakt.Vägverkets olika motorvägsplaner har varit utställda påbiblioteken i bl.a. och . En förkrossandemajoritet av de yttranden som inlämnades i samband medutställningen förespråkade en upprustning av nuvarandeRv40 i stället för en ny motorväg.Detta är också vårt alternativ och förslag. En upprustningav befintlig väg skulle kunna bestå av en utbyggnad till trefiler, minskat antal tomtutfarter, förbättrade korsningar,bullersanering, utjämning av vissa backkrön och andraåtgärder för att höja kvalitén och öka trafiksäkerheten. Dettaskulle kunna åstadkommas till en bråkdel av kostnaderna fören ny motorväg men ändå ge en hel del, låt vara tillfälliga,arbetstillfällen. En upprustad trefilig väg räcker mer än välför den trafikmängd som inom överskådlig framtid kanförväntas trafikera sträckan --Jönköping.Trafikmängden förväntas dessutom minska i och medGötalandsbanans tillkomst.Besparingarna, som bör hamna runt ,kan i stället med fördel satsas på Götalandsbanan som är ettbetydligt angelägnare projekt. I annat fall kan pengarna tillsvidare gå in i den allmänna budgetförstärkningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att slopa planerna på motorvägmellan och och i stället satsa på en trefiligväg och trafiksäkerhetshöjande åtgärder,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av de pengar somsparas in genom ett billigare vägbygge på sträckan --.
mot · GI02T315 · 1995-01-25 00:00:00 — och har tillsammans utrettlämpligt läge för ny sträckning av genom . Många alternativ har studerats och dethar gjorts ingående studier av deras effekter i enmiljökonsekvensbeskrivning. Bland annat haravgaseffekterna i studerats. Sundsvallscentrala delar har stora luftmiljöproblem på grund av trafikenoch att nuvarande E 4 med över 30 000 fordon går bara 300--från StoraTorget. Kommunen, och är överensom vilket alternativ som skall väljas och detta har också lagtsfast i en fördjupad översiktsplan. Den fördjupadeöversiktsplanen antogs av kommunfullmäktige med mycketstor majoritet 1993.Sundsvalls kommun har vidtagit många åtgärder för attminska luftföroreningarna i centrum. Som exempel kannämnas avstängningar av genomfartstrafik och satsningar påkollektivtrafiken. De konsekvensstudier som gjorts visar attom avgashalterna i centrum skall kunna minskas radikaltmåste även det övergripande vägnätet byggas ut.Beräkningen visar att om E 4 byggs ut skulle avgashalterna på centrumgatorna minskamed 30--. Det viktigaste delprojektet ur miljösynpunkt är bronöver lönsamhetsberäkningar visar att projektet harmycket god samhällsekonomisk lönsamhet trots att dessaberäkningar inte beaktar miljöaspekterna i särskilt hög grad.I andra lönsamhetsberäkningar som tar större hänsyn tillmiljön får projektet ännu större lönsamhet. I Vägverketslångtidsplan finns inplanerat med start islutet av 90-talet.Statsverkspropositionen innebär att insatserna för attbygga ut infrastrukturen minskas och att miljömålen förtrafiksektorn betonas starkt. Vi anser att utbyggnaden av genom är ett mycket tydligt exempel påprojekt som har stor betydelse för infrastrukturen samtidigtsom det är starkt motiverat ur miljösynpunkt. De föreslagnaändringarna i inriktningen på infrastruktursatsningarna ärdärför enligt vår mening ett stöd för att genomförade ur miljösynpunkt angelägnaste delarna avSundsvallsprojektet, bron över E 4--syd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om angelägenheten av att utbyggnaden avE4 genom påbörjas med de urmiljösynpunkt viktigaste etapperna.
mot · GI02T316 · 1995-01-25 00:00:00 — har ett stort och väldokumenteratbehov av investeringar inom kommunikationsområdet ochdå speciellt på det nationella vägnätet. Till detta kommerbehoven av att förbättra länsvägar ochkollektivtrafikanläggningar. De behov som finns avinvesteringar i länets kommunikationer kommer, om deutförs, även att ge välbehövliga arbetstillfällen till det avarbetslöshet svårt tyngda . Investeringarna kanpåbörjas med kort varsel.Enligt är framkomligheten på länsvägnätet ilänet lägre än för riket totalt. Region har isin anslagsframställning prioriterat de viktigaste åtgärdernaför området. Vi vill i detta sammanhang understryka viktenav att länsvägarna i ges en bättre standard ochbyggs ut snarast.Vi vill ge högsta prioritet åt utbyggnaden av E6.I nationella väghållningsplanen --2003 ärinriktningen, enligt riksdagsbeslut, att E6 skall byggas ut tillmotorväg på hela sträckan genom . Den otillräckligastandarden på nuvarande E6 från Forshälla söder omUddevalla till norska gränsen utgör den dominerande bristeni länets trafiksystem.E6 är mest olycksdrabbadeEuropaväg på de sträckor som inte är utbyggda till motorväg.Det finns många orsaker till detta:Vägen har en mycketojämn standard -- bitvis smal och krokig -- vilket leder tillonödiga risker vid omkörningarAndelen tunga lastbilar ärstorVägen går rakt igenom många samhällen, därhastigheten är begränsad /timAlternativa vägartill E6 saknas i stor utsträckningTuristtrafiken innebär atttrafiken under vår och sommar flerdubblas.Mer än 1.000 människor har skadats på mellan Oslooch , med mänskligalidanden och stora samhällsekonomiska kostnader som följd.Dessutom innebär en försenad utbyggnad av eller enbegränsad utbyggnad till motorväg att svenska företag,liksom norska, får högre transportkostnader och längrerestid.Sammanfattningsvis innebär en utbyggnad av tillmotorväg från Forshälla till norska gränsen bl.a. följande:liv sparasolyckor minskasmiljöfarligt gods kantransporteras utanför tätorternaAv ovan nämnda skäl är det viktigt att den avfyrpartiregeringen planerade och av beslutadeutbyggnaden av till motorväg från Forshälla i Uddevallakommun till norska gränsen inte försenas eller avstannar,vilket regeringens proposition 1994/95:100 ger anledning attbefara. Utbyggnaden bör prioriteras inom det totala anslagetför väginvesteringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om investeringar påkommunikationsområdet i inomramen för anslaget för investeringar i vägar.
mot · GI02T317 · 1995-01-25 00:00:00 — Jordarten ''silt'' skapar stora tjälproblem . Detta ärett mycket större problem i och äni övriga delar av landet. Vägstandarden försämras ständigtp.g.a. de specifika klimat- och geologiska förhållanden sområder i och samt av att den statligatilldelningen av underhållsmedel till vägarna historiskt settinte tagit tillräcklig hänsyn till dessa faktorer.Fyrpartiregeringen uppmärksammade dessa förhållandenmen oron är stor inför framtida beslut om väganslag.Vägarna i är av stor betydelse för skogsnäringensom är beroende av få tillgång till vägar med en sådanstandard att de kan vara öppna året om. drabbas ca6 , d.v.s. av vägarna inom VägverketRegion (, , ochKopparbergs län) av avstängning under tjällossningen. I sintur blockerar denna avstängning enskilda vägari regionen. Problemet för skogsnäringen är att den nyaklorfria processen inom massaindustrin innebär att massavedär en färskvara som inte kan lagras längre än . Vissavägar som är ''livsviktiga'' för transporter till skogsindustrinstängs alltså av , ibland , p.g.a. dedåliga vägarna.Detta skulle aldrig accepteras om t.ex. iGöteborgsregionen eller i drabbades av att''livsviktiga'' vägar var stängda . Varför skullevi då i acceptera att skogsindustrin ska vara med omdet, särskilt mot bakgrund av att skogen står för ett störreexportnetto än bilindustrin? Skogsnäringen har således betydelse för den ekonomiska tillväxten i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statliga medel till vägar i .
mot · GI02T318 · 1995-01-25 00:00:00 — Det finns långt gående planer på att dra raktgenom . Om planerna på att dra genomtätorten realiseras kommer det att innebära stora nackdelarför miljön och för innevånare.Enligt planerna ska en modern stamväg dras genom ettendast vägreservat tillskapat 1950. Ett stortantal villor och flerfamiljshus som byggts intill reservatetkommer att drabbas av kraftigt buller om vägen byggs.Idag är genomfarten genom i sin helhet förlagdutmed järnvägen --. På 1980-taletlanserade det s.k. alternativ 4 för riksväg 60genom som ett lågkostnadsalternativ. Underprojekteringens gång har de planerade kostnaderna sedansuccessivt ökat. Längs långa sträckor av den planerade vägenhar man stött på problem som kommer att leda tillfördyringar.Den planerade vägen kommer att passera en dalgång medåterkommande inversioner som gör att luftföroreningarnastannar kvar nära marken. Folkhälsoinstutet utgav ''Utomhusluftens betydelse för allergi och annanöverkänslighet'', en vetenskaplig kunskapssammanställning.Den visar att en betydande del av befolkningen som harluftvägsbesvär och allergier får ökade besvär av ozon ochkväveoxider från vägtrafiken. I studien ''Hälsa och miljö''som utfördes i visas ett klart samband mellantrafikintensiteten vid bostaden och astma.Norr om tätorten ska vägen enligt planerna korsadet kvartärgeologiska riksintresset ''Persbo Däljor''.Länsstyrelsen i gav 1993 naturgeografen vid i uppdrag att utredaeffekterna av de planerade ingreppen i ''Persbo Däljor''.Nordell bedömde den planerade sträckningen som förödandedestruktiv med hänsyn till områdets betydelse ur såvälvetenskaplig som pedagogisk synvinkel.Det har aldrig genomförts någon förutsättningslös studieav alternativa vägdragningar förbi . Det utkast tillmiljökonsekvensbeskrivning som presenterades 1989 varofullständigt och omfattade endast det s.k. alternativ 4.Vi anser att ska ges i uppgift attförutsättningslöst utreda möjliga dragningar av riksväg 60utanför tätort och Persbo. Miljökonsekvenserna skadärvid beaktas på ett tidigt stadium. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att får iuppdrag att utreda alternativa dragningar av riksväg 60utanför tätort,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beakta miljökonsekvensernaav alternativa dragningar av .
mot · GI02T319 · 1995-01-25 00:00:00 — har en rad svåra trafikproblem som behöverlösas. Det rör sig bl a om hur trafiken till och frånNynäshamn, ofta tung, skall kunna komma upp och avmotorvägen söderut utan att behöva köra in i stadskärnanförst. Det gäller också trafiken mellan och östra delenav . måste även den in i centrum för attkomma över kanalen.Det har presenterats två lösningar på problemet:1. Hagabergsalternativet, som kostar ca 45 miljoner kronoroch som har ställt sig bakom och vill betalaöver LTA-anslaget,2. , som är en parallellbro till motorvägsbrontill en kostnad av totalt 330 miljoner kronor.Det senare projektet ställde sig kommun bakommed ett löfte att delfinansiera projektet med 65 miljonerkronor som man skär ner i barnomsorg, skolor ochäldrevård. När kommun gick med på att själv satsa65 miljoner träffades en överenskommelse mellan vägverketoch kommun om att det dyrare projektet skullegenomföras. Kostnaderna för kommun kommeratt bli mycket större än de officiella 65 miljonerna. För attlösningen skall fungera krävs nämligen anslutningsvägar,som kommunen skall bygga. Den totalt kostnaden väntas blica för kommunen.Genom att inte vill godkännaHagabergsalternativet tvingas statskassan till enmerkostnaden i ett mycketträngt budgetläge. Hagabergsalternativet innebär att av- ochpåfarter byggs till befintlig motorväg. Det skulle lösa detrafikproblem som beskrivits. motiv till att säganej är, att man inte vill ha upp lokaltrafiken på motorvägenoch sänka hastigheten /h. I många städer i Sverigesamutnyttjas dock redan genomfartsleder på det föreslagnasättet. och är exempel på detta. Medtanke på kanalen och den stora merkostnad för en parallellbro borde lokaltrafiken accepteras på motorvägen även iSödertälje.Regeringen borde ompröva bygget av ochtrafikplatsen i och i stället bygga den mycketbilligare Hagabergsavfarten som löser samma problem somdet dyrare projektet. Om regeringen gör det förbättrasdessutom möjligheterna för en bättre och mera ansvarsfullsocialpolitik i kommun. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ompröva beslutet att byggaSaltsjöbron och i stället låta bygga Hagabergsavfarten.
mot · GI02T320 · 1995-01-25 00:00:00 — kommer att spela en viktig roll, vad gällerutvecklandet av handel, turism och kulturella kontakter,mellan och de baltiska staterna samt Ryssland.En god ekonomisk utveckling i , , Litauensamt , kommer att gynna , kanske mer änövriga stater i . Det är dessutom naturligt att vikompenserar vårt i övrigt negativa geografiska läge, medstärkande av den ekonomiska utvecklingen kring Östersjön.Ett viktigt steg för att öka handelskontakterna mellanSverige och har tagits i . Tillsammansmed staten planeras nu en uppbyggnad av en självständigorganisation, skött av proffs på investeringar. Den nyaorganisationens uppgift är att locka till sig företag som villutveckla sina kontakter med och . ''Genom att diskutera infrastruktur med staterna iBaltikum kan vi skapa en transportkedja, där blirden stora omlastningshamnen i norra ,'' sägerkommunalrådet . Näringsminister är beredd stödja denna satsning med ett s.k.förvaltningsbistånd. Han anser för övrigt att godakontakter i kan komma väl till pass.Denna satsning bör nu följas upp av som helhet.Speciellt för kommunerna i södra kan dettaprojekt innebära en ordentlig injektion. kanhuvudstråket , , , ,, , / tillVästervik/, påverkas positivt vad gällerindustriutveckling och handelskontakter med ,och naturligtvis Ryssland.Motioner i samma ämne har inlämnats både 1991/92 och1992/93. Dessa önskade en utredning av förutsättningarnaför en Europavägsträckning genom i öst--västligriktning, mellan och lyfter nu fram tanken om handelsvägenLondon -- via och Ventspils i Lettland.Frågan om den nya handelsvägen/är ettnationellt intresse men framför allt ett intresse för södraMellansverige. Regeringen bör därför ta initiativ till bildandeav lämplig arbetsgrupp för vidare utveckling av Baltic Link-projektet.Vägen via till Ventspils och harstora fördelar gentemot den nuvarande huvudvägenLondon----. Genom de relativt långabåttransporterna (--)(/--Ventspils) möjliggör detatt samma chaufför finns med hela vägen.Sammanfattning: måste på olika vis kompenseradet ''geografiska handikappet''. Det gäller att öka denekonomiska aktiviteten och handeln runt . Detgäller också att skapa nya handelsvägar där ingår. Debaltiska staterna är våra närmaste grannar och medsina 150 miljoner invånare är en kolossal marknad. Deinitiativ som tagits av kombinerade medde gamla idéerna omkring Baltic Link skulle kunna bli ettverkligt lyft för kommunerna i Väst- och samtSmåland. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Europavägen Baltic Link,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättande av särskildarbetsgrupp för utveckling av Baltic .
mot · GI02T322 · 1995-01-25 00:00:00 — Dåliga vägar leder till stor kapitalförstöring genom attbussar, bilar, lastbilar, traktorer etc. skakar sönder och slitsut . är ett län med stor andel grusvägar.Många av dessa är under vissa tider direkt olämpliga för dentunga trafik de skall bära på grund av bristande underhåll.Dagliga transporter såsom skolskjutsar, landsvägsbussar,olika typer av jordbruksmaskiner etc. sliter hårt på vägarna.Det är högst berättigat med en offensiv satsning för attförbättra vägnätet och helt nödvändigt för att behålla levandelandsbygd och skärgård i . Det innebär attstatsanslagen för vägunderhåll för Östergötlandsvidkommande måste öka om man vill undvika än dyrarereparationer i framtiden.Europaväg 66 går rakt igenom ,vilket innebär stora olägenheter för de boende i form avbuller och avgaser. Det är inte ovanligt att timslånga köeruppstår, vilket för med sig svåra luftföroreningar i helaSöderköpingsområdet. En förbifart bör anläggas för attkomma till rätta med de trafik- och miljöproblemSöderköping brottas med.En tvärförbindelse av god standard mellan kommunernaKinda, och bör komma till -- -- liksomvägsträckan -- behöver rustasupp, inte minst med tanke på den tunga och intensiva trafikentill och från hamn. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av länsvägnätet iÖstergötland,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbifart vid ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tvärförbindelse ----,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GI02T323 · 1995-01-25 00:00:00 — Den snabba strukturomvandling som sker av näringslivetmåste mötas av en aktiv infrastrukturpolitik ochnäringspolitik. För att en bättre regional utveckling skallåstadkommas i inland krävs flera olika åtgärder.Ett av de områden som har speciell betydelse för inlandetsutveckling är transportapparatens kapacitet ochkommunikationssystemets effektivitet. Kommunikationerhar en stor betydelse för samhällsutvecklingen och även fören balanserad regionalutveckling. En utbyggnad avinfrastrukturen så att väg, järnväg och flyg tillsammans kananvändas på ett optimalt sätt kommer väsentligt att bidra tillregionernas och länens framtida konkurrenskraft.Bergslagsdiagonalen utgör ett mycket viktigttransportstråk och är en av de grundläggandeförutsättningarna för att skapa tillväxt och nyaarbetstillfällen i Bergslagen.Bergslagsdiagonalens uppgift är att knyta samman orterutefter leden och i angränsande områden genom att ge godamöjligheter till säkra och tillförlitliga transporter. Utefterleden finns också många företag med inriktning påEuropamarknaden.En Bergslagsdiagonal med hög standard förstärkerområdets transportgeografiska läge och förbättrartillgängligheten till övriga . Mot den bakgrunden ärdet angeläget att investeringarna inte förskjuts i tiden. Enförskjutning skulle innebära faktiskt försämrade möjligheterför näringslivet i Bergslagen. Strävan från myndigheternabör i stället vara att tidigarelägga investeringar påBergslagsdiagonalen. Beredskap för detta skapas genom attVägverket har tillräckligt god framförhållning i sinprojekteringsverksamhet så att eventuella framtida medel iform av beredskapsarbeten kan koncentreras till utbyggnadav Bergslagsdiagonalen.Bergslagsdiagonalen omfattar sträckningen E 4 längsNorrlandskusten över , , , ,och till Europaväg 4.Norr om ingår inte Bergslagsdiagonalen i det avriksdagen definierade stamvägnätet. En diagonalvägförbindelse saknas alltså mellan riksväg 60:s slut i Falunoch E 4 på . Det anser vi vara ett fel i detövergripande vägnätet, ett fel som ger stora problem förnäringsliv och utvecklingssvårigheter för redan hårtdrabbade regioner i mellersta och norra diagonal vägförbindelse, en fortsättning påBergslagsdiagonalen, skulle på ett naturligt sätt fånga uppden Norrlandstrafik som har en slutdestination i södra ellervästra . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att investeringar iBergslagsdiagonalen inte förskjuts jämfört med nuvarandeplanering,2. att hos regeringen begär att får iuppdrag att tidigarelägga projekteringen av nya sträckor avBergslagsdiagonalen för att komma i fråga för särskildamedel för beredskapsarbeten,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Bergslagsdiagonalen i sinhelhet skall ingå i stamvägnätet.
mot · GI02T324 · 1995-01-25 00:00:00 — Till en levande landsbygd hör tillgången till ett bra vägnät.En mycket stor del av det mindre vägnätet drivs och förvaltasav samfälligheter som erhåller årliga driftsbidrag från statoch kommun. Dessa bidrag har i allmänhet varit i nivå så attde täckt en normal driftskostnad.Det måste anses vara riktigt att ett vägnät som är öppet förallmän trafik, som är av vital betydelse för allmänhetens ochbygdens möjligheter att leva och bo, även fortsättningsvisfinansieras efter tidigare principer och att resurser ges somtäcker normala kostnader. Därför är regeringens förslag omkraftigt minskade statliga bidrag och att ansvaret förbidragsgivningen skall föras över på kommunerna mycketolyckligt.För många län, inte minst , betydertillgången till ett väl fungerande vägnät på landsbygdenotroligt mycket. I länet finns närmare 1.200 samfälligheter.Det är rimligt att anta att antalet fastigheter per samfällighetkan vara drygt 20 vilket betyder att säkert 2.500 fastigheteri är beroende av vägnätet. Att lägga över en stordel av det ekonomiska ansvar som samhället tidigare tagit pådessa fastighetsägare är ur rättvisesynpunkt helt fel.De regler och principer som gäller för bidragsgivningär (1989:891). De har alltså gällt nuoch det kan därför finnas anledning att se över regelverket. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt ekonomiskt ansvar för detenskilda vägnätet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en översyn av principerna förbidragsgivning bör göras så att de kan anses svara mot dekrav som kan ställas.