mot · GI02N300 · 1995-01-25 00:00:00 — Näringspolitik för starkare småföretag InledningSverige behöver fler företag och företagare. Det är särskiltviktigt att skapa goda förutsättningar för de mindre ochmedelstora företagen samt för nyföretagande.Att vara företagare är att skapa, att hitta nya kombinationerav idéer, att organisera människor i frivillig samverkan, attlänka samman resurser. Småskaligheten ger överblick öververksamheten och stor flexibilitet vid förändringar.Lönsamhet och tillväxt är följden av att företagare ochmedarbetare ständigt finner bättre sätt att tillgodosemänskliga behov.Ett livskraftigt och produktivt näringsliv i hela landet är enförutsättning för vår välfärd. En mångfald av olika företag iskiftande ägarformer leder till utveckling och nytänkande.De nya jobben kommer främst att växa fram i mindre ochmedelstora företag.Centern understryker vikten av att samhället konsekventförbättrar villkoren för de mindre och medelstora företagen.Sverige måste vara både ett löntagarland och ettsmåföretagarland.I denna motion utvecklar vi de områden som är mestcentrala för att näringspolitiken ska bidra till hållbarekonomisk och ekologisk utveckling samt många nya jobb.Detta gäller:Långsiktigt stabila spelreglerLägre skatteroch avgifterTillgång till riskvilligt kapitalÖkat kvinnligtföretagandeSmåföretagsanpassad arbetsrättEtt sprittägandeDessa sex grundpelare är av avgörande betydelse förnäringlivets utveckling i vårt land. Grundläggande är attpolitiken karaktäriseras av långsiktighet. Det är avgörandeför många investeringsbeslut att företagen kan lita på attekonomin och spelreglerna i övrigt håller över tiden. Politiskklåfingrighet lägger en förlamande hand över helasmåföretagssektorn. Den politiken måste upphöra och följasav en politik för utveckling och förnyelse.Fyrklöverregeringens positiva resultatFyrklöverregeringen vidtog åtgärder för att återupprättaSverige som en företagar- och tillväxtnation efter 1980-taletsom präglades av en misslyckad socialdemokratisk politikdär företagandet sattes på undantag till förmån förspekulation. Det var då inne att tjäna pengar på pengar.Notan fick svenska folket betala i form av bankkris, uslastatsfinanser och hög arbetslöshet.Fyrklöverregeringen sänkte tillväxthämmande skatter ochavgifter, såsom t.ex. skatten på arbetande kapital, sänktearbetsgivaravgifter och införde kvittningsrätten förnystartade företag. Totalt sänktes skatten för småföretagenmed ca --1994.Riskkapitalförsörjningen förbättrades genom införande avIndustri- och nyföretagarfonden, nya riskkapitalbolag, merresurser till regionala utvecklingsbolag, ALMIFöretagspartner m.m. Riskkapital med statligt engagemangökade ifrån ca 4 till genomfyrklöverregeringens åtgärder.Dessutom reformerades arbetsrätten, regionalpolitikenförstärktes, ett 100-miljardsprogram förinfrastrukturutbyggnad över hela landet togs fram ochresurserna till forskning och utbildning ökade kraftigt.Under den socialdemokratiska regeringens sista tid vidmakten varslades t.ex. ca 1 000 personer per dag om uppsägning. Sista halvåret förevalet ökade antaletpersoner i sysselsättning med över 1 000 personer . Det visar att fyrklöverregeringensåtgärder gav resultat.Regeringens dubbla budskapI budgetpropositionen finns många vackra ord omnäringspolitiken. Det är emellertid ett budskap som skorrarutomordentligt falskt. På punkt efter punkt för densocialdemokratiska regeringen en företagsfientlig politik.Det gäller skatte- och avgiftspolitiken, arbetsrätten,regionalpolitiken, miljöpolitiken etc.I regeringsförklaringen sägs, att näringspolitiken skautformas ''så att företagen ges goda villkor att investera ochexpandera''. Goda villkor kan tydligen i socialdemokratisktappning vara en generell arbetsgivaravgiftshöjning, medbelopp som motsvarar 30.000 nya jobb, om summan användsför nyanställningar. Logiken blir inte klarare av att sammaregering vill skänka främstexportföretagen på ett bräde genomrabatterade arbetsgivaravgifter.Före valet framförde t.o.m. den blivandefinansministern att småföretagen var i behov av särskildaarbetsrättsliga regler. I valretoriken råskällde emellertidsocialdemokraterna om ''attacker på arbetsrätten''.Enligt regeringsförklaringen ska dock ''särskild hänsyn tastill småföretagen'' när det gäller arbetsrätten. Därav detåterställarförslag som innebär mer krångel, mindreflexibilitet och mer ombudsmannamakt över småföretagen.Det kallas särskild hänsyn!På få områden går den socialdemokratiska retoriken såtotalt stick i stäv med vad det socialdemokratiska partiet iregeringsställning åstadkommer, som på näringspolitikensområde. Statsråden är fångar i sin egen retorik. Det äralarmerande och illavarslande för möjligheten att skapa nyajobb.Långsiktigt stabila spelreglerCentern redovisar här på ovan nämnda centrala områdenen politik som skulle leda till väsentligt förbättradsamhällsekonomi, med lägre räntor och många nya jobb i desmå och medelstora företagen. Det är en politik som är etttydligt alternativ till regeringens centralistiskaföretagsfientlighet och klåfingriga kamrersinställning, tillhur näringslivet ska få goda villkor i . Men det ärockså ett alternativ till den nyliberala låt-gå-mentalitetensom präglar den svenska högern och vars enda kända metodför utveckling går ut på att sänka skatten, oavsett i vilketskick statsfinanserna är.Avgörande för den ekonomiska utvecklingen i ärkombinationen av hur räntan utvecklas, hur lönerörelsenutfaller och hur långt som saneringen av statsfinansernakommit när nästa lågkonjunktur står för dörren. I dettaavseende är näringspolitiken en väsentlig byggsten.Ränteutvecklingen avgör mycket. Regeringens prognoservisar på ett förödande högt ränteläge även i slutet avmandatperioden. Pressas inte räntan ned så kommer mångaföretag att tveka att göra investeringar eller nyanställa.Bankerna har ett ansvar för att hålla nere räntan. Samtidigthar svenska folket ''två gånger'' fått betala finanskrisen, delsgenom statliga garantier, dels genom ett för högt räntegap.Statens utgifter för finanskrisen måste återkrävas.Regeringen förmår inte övertyga om att dess politik gerlångsiktigt stabila spelregler för företagen. Det mestförödande för företagsklimatet är varannandagspolitik påskatte- och avgiftsområdet.Företagarna i måste nu ges en tydlig politisk signalom att näringslivsklimatet ska förbättras och att spelreglernablir hållbara över tiden. Om den socialdemokratiskaregeringen är intresserad av en dialog i syfte att skapa bredpolitisk enighet om sådana åtgärder så vore det bra. Men ikonkret handling har regeringen gått motsatt väg.Vad som här anförts om behovet av långsiktiga spelreglerför företagandet i bör som sin mening geregeringen till känna.Lägre skatter och avgifterCentern föreslår skatteväxling genom sänkt skatt på arbeteoch höjd skatt på miljöskadlig verksamhet. Det leder till flerjobb, bättre miljö och sänkt skattetryck. Enskatteväxling, i storleksordningen , börgenomföras fram med sänkt skatt på arbeteoch företag respektive höjd skatt på koldioxidutsläpp ochmiljöstörande råvaruanvändning och verksamhet. Principenför detta utvecklas i miljöpolitiska motioner.Sänkning av arbetsgivaravgiftenCenterpartiet har i regeringsställning fört en konsekventpolitik för att ge de mindre företagen gynnsammareförutsättningar. Småföretagsinriktade åtgärder somgenomfördes av fyrklöverregeringen har tidigare redovisatsi denna motion. Genom den s k återställarpolitiken harsocialdemokraterna ånyo försämrat företagens villkor,främst för de mindre företagen.Som tidigare angivits beslutade socialdemokraterna medstöd av om en höjning avarbetsgivaravgifterna . Det motverkar tillkomstenav nya jobb.För att motverka de negativa effekterna av höjningen,främst för att stärka de mindre företagens konkurrenskraft,är det nödvändigt att minska avgiftsbördan för dessa. Viföreslår en differentiering av arbetsgivaravgifterna.Differentierade arbetsgivaravgifter används främstsom ett regionalpolitiskt instrument inom stödområdet. Dethar visat sig verksamt bl a för att främjasmåföretagsutvecklingen.Vi föreslår en skatteväxling på medhöjd koldioxidskatt och uranskatt i utbyte mot sänktaarbetgivaravgifter. Tillsammans med i budgetpropositionenföreslagna för att förbättra småföretagenssituation möjligggör detta en sänkning avarbetsgivaravgifterna med underbudgetåret.Centern föreslår därför att arbetsgivaravgifterna sänks med7 miljarder kronor och utformas så att sänkningen beräknaspå lönesumman för upp till 10 anställda i varjeföretag/företagskoncern, räknat på en genomsnittliglönesumma. Sänkningen avser även egenavgifter föregenföretagare. Den föreslagna utformningen gäller lika föralla företag men ger störst effekt i de mindre företagen. Denfrämjar småföretagens utvecklingsmöjligheter. Därigenomges en bättre grund för tryggad sysselsättning och välfärd iett decentraliserat samhälle.Riksdagen bör av regeringen begära förslag på sänkta ochdifferentierade arbetsgivaravgifter i enlighet med motionenmed ikraftträdande fr.o.m. den 1 januari 1996.Återinförande av kvittningsrättenDen begränsade kvittningsrätt som infördes avfyrklöverregeringen har slopats av socialdemokraterna.Detta är ett mycket illa genomtänkt beslut.När någon startar ett mindre företag, sker detta -- ofta i ettuppbyggnadsskede -- i kombination med att vederbörandehar inkomst av tjänst. För att uppmuntra till riskfylltnyföretagande är det ofta nödvändigt för den enskildeföretagaren att kunna kvitta förlust mot andra inkomster. Detligger i sakens natur att inte allt nyföretagande leder tilllönsamma företag. Vissa satsningar misslyckas och ledersåledes till förluster.Företag med långsiktig lönsamhet men där lönsamhetenvarierar kraftigt klarar sig däremot med förlustavdrag somkan kvittas mot kommande vinster. Kvittningsrättengentemot andra inkomstkällor kan därför vara tidsbegränsadi förhållande till företagets starttidpunkt. Den tid som fannsi tidigare gällande lagstiftning, nämligen , kan även nuvara lämplig. bör därför besluta att de regler somgällde före 94.12.31 för kvittningsrätt mellannäringsverksamhet och inkomst av tjänst åter bör gälla.Återföring av SURV-avsättningÄven när det gäller återföring av , har denna försämrats. Vad som tidigare angvits omlångsiktiga och stabila spelregler bör i allra högsta grad varagällande på beskattningsområdet.Riksdagen bör därför besluta att de regler som var gällandeför för återföring av SURV-avsättningar fram t.o.m. 94.12.31återigen ska gälla.Övriga skatte- och avgiftsfrågor behandlas i centernsekonomisk politiska partimotion.Tillgången på riskvilligt kapitalFyrklöverregeringen med som pådrivare vidtogmånga åtgärder för att förbättra tillgången på riskvilligtkapital. Detta skedde bl.a. genom att:Industri- ochNyföretagarfonden inrättades. disponerasför lån till såväl befintliga företag som nyföretagareDeregionala utvecklingsbolagen förstärktes till ca 2,5 miljarder krRiskkapitalbolag med frånlöntagarfondsmedel inrättadesTeknikbrostiftelser med 1miljard kr inrättadesStöd till uppfinnare och innovatörermed 500 miljoner kronor.Totalt förbättrades riskkapitalförsörjningen med statligtengagemang från 4 till 13 miljarder kronor.Härutöver gjordes generella skattesänkningar som ökadeföretagens egna finansieringsmöjligheter såsom t.ex:slopad skatt på arbetande kapitalsänkt turistmomssänktskatt för egenföretagare och fåmansbolaginförande avkvittningsrätt för nystartade företagsänktaarbetsgivaravgifter m.m.Trots dessa stora satsningar från fyrklöverregeringens sidaråder det fortfarande brist på riskkapital, framförallt till desmå och medelstora företagen. förslår därförytterligare förstärkningar av riskkapitalförsörjningen i formav en företagsgaranti.FöretagsgarantiFöretagsgaranti är en riskkapitalidé för att kraftigt ökanyföretagandet i och expandera många befintligamindre företag.Garanti istället för bidragInsikten om problemen med riskkapitalförsörjningen delasav många -- inte minst företagarna själva. Små- ochnyföretagare möts alltför ofta av negativa besked frånkreditgivare. Inteckningar behövs oftast i familjensegendom. Räntan ligger ofta högre för småföretag.Kunskapen om finansiella tjänster är inte lika hög som istorföretagens finansförvaltningar. Ytterligare insatser ärnödvändiga.Syftet med förslaget FÖRETAGSGARANTI är att skapavinstgivande företag och ge nya riktiga jobb i hela landetgenom att tillhandahålla riskkapital på ett nytt sätt. Denna idéom att erbjuda reellt riskkapital, till i första hand blivandeföretagare med bärande affärsidéer, kommer att bidra till attskapa uthållig tillväxt i hela landet.Centerns riskkapitalmodell med garanti -- inte bidrag -- åtde nya företagen under den osäkra uppbyggnadstidenkommer att ge tiotusentals företagare möjligheter attförverkliga sina affärsidéer. Under de närmaste fem årenkommer dessa företag att ge jobb åt minst 100 000människor.Systemet skall fungera på följande sätt:1) Riskkapitalbolag i form av ett holdingbolag bildas iolika regioner i landet. Presumtiva företagare vänder sig tilldet regionala holdingbolaget och får sina affärsidéer prövade.2) Holdingbolaget skall kunna ge koncernbidrag till ettföretag som bolaget tagit under sina vingar om det uppstårförluster . Givetvis förutsatt attaffärsidén är bärkraftig och holdingbolagetfortfarande tror på företaget och företagaren.3) , den s.k. grundarperioden,garanterar således holdingbolaget företagets alla betalningar.När sedan grundarperioden är slut, försvinner alla garantierfrån holdingbolaget. Företaget får stå helt på egna ben.Kreditgivare på den öppna marknaden är medvetna om attholdingbolagets garanti är begränsad i tiden.4) Holdingbolaget skall stå för riskbedömning,finansiering och majoritetsägande ide nya företagen. I inledningen, under företagetsgrundarperiod, är ägarfördelningen nyföretagaren avaktierna och holdingbolaget . Successivt med attföretaget går bra och visar vinst köper företagaren företagetgenom att förvärva resterande aktier till nominellt värde.5) Eventuellt mottagna koncernbidrag skall återbetalas tillholdingbolaget inklusive ränta. Återbetalning ska ske underden tid holdingbolaget äger av aktierna. Med andra ordär det först när erhållna koncernbidrag, inklusive ränta, äråterbetalda till holdingbolaget som företagaren till nominelltvärde erbjuds köpa alla aktier utom en.6) Om nyföretagaren önskar sälja sitt företag, är denneskyldig att genom ett hembudsförfarande erbjuda sina aktieri företaget till holdingbolaget, som avgör till vem och närföretaget ska överlåtas. Detta innebär att det blirholdingbolaget som i slutändan avgör om företaget skafortleva på orten, säljas till någon företagsgrupp eller säljastill någon annan uppköpskandidat från annat håll. Målet skavara att ett företag under ny ledning ska fortleva på orten.Företagens ''kretslopp'' innebär att medan företagarna kanskifta kan företagen bestå.7) Vid aktieöverlåtelsen skall värdering av aktierna skeefter substansvärdet och en försiktigt tilltagen goodwill.Substansvärdet utgör skillnaden mellan företagets tillgångaroch skulder. Värderingen av goodwill förutsätts oftastbegränsas till en årsvinst. Överlåtelsesumman för företagetska i princip inte vara högre än att nästa företagare kangenomföra återbetalning inklusive ränta till holdingbolaget.Det viktiga är att det både blir pengar över till den som startatföretaget som företagets långsiktiga överlevnadinte äventyras i samband med försäljningen.8) Mellan holdingbolaget och nyföretagaren gällerborgensansvar i proportion till aktieinnehavet i företaget.Företagarens borgen är således begränsad.9) Nyföretagaren kan skiljas från sitt företag omholdingbolaget anser detta vara nödvändigt, t.ex. omföretagaren missköter sig eller helt enkelt inte passar somföretagare. Om affärsidén är livskraftig kan företaget fortlevaoch anställda finnas kvar under ny ledning.10) Företagarlönen för VD i företaget (nyföretagaren)skall vara relativt låg med tanke påminimeringen av risken. Efter grundarperiodens slutbestämmer företagaren själv över bl.a. privata uttag inklusiveföretagarlönen. Några s.k. fallskärmar är givetvis inte atttänka på med detta system.11) Varje företag ska ha en styrelse, där det bl.a. skall ingåen s.k. senior (erfaren företagare). Denne ''senior'' blirmentor för den oftast nyblivne entreprenören och/eller denexpansive befintlige företagaren.12) Det regionala holdingbolagets styrelse bör bestå avframgångsrika företagare i regionen. Den ordförande somutses bör vara en typ av ''småföretagargeneral'' i regionen.Företagare i regioner landet över förväntas ta initiativ tillbildande av dessa holdingbolag med statliga garantier. Medandra ord skapas en verklig företagarrörelse.13) Varje regionalt holdingbolag skall bestå av en liten ochkostnadseffektiv organisation -- förutom chefen några fåmedarbetare. Dessa har bl.a. till uppgift att värdera idéer frånpotentiella företagare, upprätta kontakt mellan holdingbolagoch företagen samt löpande följa företagens verksamhet.Kort sagt -- vaka över företaget och vara samtalspartner ochrådgivare till företagen. Övriga tjänster skall köpas utifrån.Förslaget bygger även på att stimulera mindre befintligaföretag att växa. Företag som inte fullt ut kan lösa sinfinansiering på annat sätt. Förslaget är inte till förtraditionella företag med bakomvarande organisationer somidag löst sin finansiering. Förslaget om företagsgaranti riktarsig till alla med starka och bärkraftiga affärsidéer.Fördelarna med företagsgaranti är många:Systemetmed företagsgaranti skulle betydligt sänka dennyföretagartröskel som finns . Det skulle även ersättabidrags- och stödtänkande eftersom systemet kräver enordentlig motprestation av nyföretagaren. Aktivitet iställetför passivitet -- garanti och stimulans istället för bidrag!Med en ordentlig satsning skulle i storleksordningen 25 000nya företag kunna skapas samt 5 000 befintliga företagexpandera. Det kommer att betyda ca 100 000 nya jobb inomfem år.Systemet kommer att ha stor betydelse för attkanalisera det ökade intresset för kvinnligt företagande.Systemet prioriterar tillgång på kompetens före tillgång tillkapital. Nyföretagaren kan koncentrera sig på företaget dåoron för det ''sociala fallet'' minskar. Han eller hon får dock''betala'' för denna riskminimering genom ett royaltysystem.Dessa royalties från lönsamma företag, vilka samlas i en s.k.förlusttäckningspool, kan inom holdingbolaget användas föratt täcka eventuella förluster som kan uppstå i mindrelyckade företag och som helt måste avskrivas.För lyckadesatsningar handlar det inte om subventioner och stöd, utanom garantier under den känsliga grundarperioden. kommer sannolikt att vara lönsammaunder sitt första verksamhetsår.KapitalbehovKalkyler visar att det är rimligt atträkna med balans mellan utbetalda koncernbidrag somförlusttäckning i företag och å andra sidan inbetalningar avamorteringar samt royalties från lönsamma företag.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att återkomma tillriksdagen med ett förslag om införande av Företagsgaranti ienlighet med ovan angivna koncept. Detta bör ges regeringentill känna.Lokala/regionala investmentbolagBildandet av lokala och regionala investmentbolag börockså stimuleras genom statliga garantier eller lån. Stödetfrån ett investmentbolag kan vara det lilla som krävs för attäven andra kreditgivare skall våga satsa på ett nytt projekt.De regionala utvecklingsbolagen böraktivt kunna delta i bildandet av regionala investmentbolag.För närvarande finns en begränsad möjlighet till bildandeav lokala investmentbolag inom det regionalpolitiskaområdet. Denna möjlighet bör utökas att gälla inom ett störreområde. Detta bör ges regeringen till känna.Riskkapitalbolagen och bildades som riskkapital i samband medavvecklandet av löntagarfondspengarna. Efter enkonsolideringsperiod är det av största vikt att och en del av den efterfrågan på riskkapital som finns inomolika branscher. Riskkapitalbolagen skall vara en naturligdelägare i utvecklingsföretag och kunna göra ett störrerisktagande.I årets budgetproposition föreslås att statens aktier i som förvaltas av Industri- och Nyföretagarfondenresp skall försäljas. Medlen frånförsäljningen skall enligt förslaget användas förriskkapitalverksamhet. kan acceptera ett sådantförfaringssätt under förutsättning att medlen ''öronmärks''för riskkapitalverksamhet. Detta bör ges regeringen tillkänna.Personliga investeringskontonCentern förslår införande av personligainvesteringskonton. Detta innebär att insättningar och räntorpå personliga investeringskonton är avdragsgilla i de fallmedlen investeras i eget företag eller bostad. Om pengarnadäremot används för konsumtion skall de beskattas. Detavdragsgilla beloppet bör utgöra minst ett halvt basbeloppper person och år.Regeringen bör återkomma med förslag till personligainvesteringskonton i enlighet med vad som ovan anförts.Detta bör ges regeringen till känna.Industri- och nyföretagarfondenRedan 1991 motionerade om införande av s kEKH-lån enligt tysk modell för att stimulera till startande avnya företag. Genom medverkan infördes ocksåsådana lån -- nyföretagarlånen -- i och med inrättandet avIndustri- och nyföretagarfonden.Fonden har medverkat till att ca 3 000 personer startat egna företag med hjälp avnyföretagarlån på totalt . Detta har letttill ca 5 000 nya jobb. Även de regionala utvecklingsbolagen kanidag bevilja nyföretagarlån men detta har tillämpats endast ibegränsad omfattning.Centern har tidigare föreslagit att allriskkapitalverksamhet ska decentraliseras så långt möjligt.Främst gäller det att beslut om nyföretagarlån kan tas pålokal eller regional nivå.Vi anser därför att regeringens förslag om att beslut omnyföretagarlån decentraliseras till företagspartnersregionala bolag är riktigt. Dock bör ALMI:s regionala bolagvid beredning av ärenden utnyttja andra organ såsom t.ex.Nyföretagarcentrum, handelskammare och banker. Detta börges regeringen tillkänna.Förbättra stödet till uppfinnare och innovatörerI propositionen aviserar regeringen att den har för avsiktatt återkomma med förslag om riskkapitalavdrag. Centernförutsätter att detta riskkapitalavdrag även kommer attomfatta resurser som satsas på uppfinningar ochinnovationer.Öka det kvinnliga företagandetAv nya företag i landet som helhet startas endast ca 17procent av kvinnor. som leds av kvinnorligger kring 15--. Detta måste förbättras.Kvinnor nås bevisligen inte nöjaktigt med de stödinsatsersom finns för nyföretagande. Ett exempel på detta är attIndustri- och nyföretagarfonden normalt inte ger stöd medmindre än 100.000 kronor.Bakgrunden till den alltför låga andelen kvinnligtföretagande är att den traditionella näringspolitiken varitensidigt inriktad på mäns företagande och de branscher somtraditionellt startas och drivs av män.Undersökningar som bl.a. har gjort visar attkvinnor har en företagskultur som skiljer sig från männens.Några tydliga gemensamma drag är att kvinnor startar i litenskala, utgår från egen yrkeskunskap, investerar mindre änmän, lånar mindre än män, vill ha rådgivning lokalt och helstav kvinnliga rådgivare, startar ofta företag i servicesektorn,jobbar gärna tillsammans med andra kvinnor i s.k.kooperativ etc.Denna kunskap om kvinnors sätt att starta och drivaföretag gör att man bättre kan rikta insatserna motkvinnorna och öka andelen kvinnliga företagare. Det finnsdock andra hinder som gör att kvinnor har svårare att kommaigång med företag. Försäkringsfrågor i samband medbarnafödande är ett.Fyrklöverregeringen uppdrog åt att inrättakvinnliga rådgivare. anser att detta arbete skafortsätta och även utvecklas.Under våren 1994 medverkade till att speciellamedel -- -- beviljades förriskkapitalförsörjning till kvinnors företagande. Det har visatsig att dessa lån varit attraktiva och efterfrågan på lånemedelvarit stor. I propositionen föreslås att dessa medel utökas till200 milj kronor.